Wikiversity
Innehåll
Denna artikel eller detta avsnitt behandlar ett pågående skeende. (2024-07) Informationen kan vara inaktuell och ändras snabbt. |
Kamala Harris | |
![]() Harris mars 2021, officiellt porträtt.
| |
Innehar befattningen | |
Tillträdde befattningen 20 januari 2021 | |
President | Joe Biden |
---|---|
Företrädare | Mike Pence |
Senator från Kalifornien
| |
Tid i befattningen 3 januari 2017–18 januari 2021 | |
Företrädare | Barbara Boxer |
Efterträdare | Alex Padilla |
Tid i befattningen 3 januari 2011–3 januari 2017 | |
Företrädare | Jerry Brown |
Efterträdare | Xavier Becerra |
San Franciscos distriktsåklagare
| |
Tid i befattningen 8 januari 2004–3 januari 2011 | |
Företrädare | Terence Hallinan |
Efterträdare | George Gascón |
Född | Kamala Devi Harris 20 oktober 1964 Oakland, Kalifornien |
Nationalitet | ![]() |
Politiskt parti | Demokratiska partiet |
Utbildning | Howard University (B.A.) University of California (J.D.) |
Make | Douglas Emhoff (2014–) |
Barn | 2 styvbarn |
Föräldrar | Donald J. Harris Shyamala Gopalan |
Släktingar | Maya Harris (syster) Meena Harris (systerdotter) |
Namnteckning | ![]() |
Webbplats | kamalaharris.org |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Kamala_Harris_-_Berkeley_childhood_home.jpg/300px-Kamala_Harris_-_Berkeley_childhood_home.jpg)
Kamala Devi Harris, född 20 oktober 1964 i Oakland i Kalifornien, är sedan den 20 januari 2021 USA:s vicepresident i president Joe Bidens kabinett. Hon är en amerikansk demokratisk politiker och jurist, som dessförinnan var ledamot av USA:s senat från 2017 till 2021.[1] Hon är den första kvinnliga vicepresidenten i USA:s historia, den första afroamerikanska vicepresidenten samt den första vicepresidenten med indiskt ursprung.[2][3] Harris arbetade som åklagare 2004–2011 och därefter som delstaten Kaliforniens attorney general 2011–2017.[4]
Den 8 november 2016 vann Harris senatsvalet i Kalifornien med 61,6 procent av rösterna mot demokraten Loretta Sanchez, som fick 38,4 procent av rösterna.[5][6] Hon blev därmed den andra afroamerikanska kvinnan samt den första sydasiatiska amerikanen i USA:s senat.[7][8] Som senator har hon mestadels motsatt sig tidigare presidenten Donald Trumps politik.[9]
Harris kandiderade för Demokraternas nominering till USA:s president i valet 2020 men avslutade sin kampanj den 3 december 2019.[10] Den 11 augusti 2020 utsåg Demokraternas presidentkandidat Joe Biden Harris till sin vicepresidentkandidat.[11] Hon förutsades, tillsammans med Biden, bli vinnare i valet av flera av de ledande amerikanska mediekanalerna den 7 november 2020.[12][13] Den 20 januari 2021 blev hon insvuren som vicepresident, efter att tillsammans med Biden ha besegrat Donald Trump och dennes vicepresidentkandidat Mike Pence.[14] Den 21 juli 2024, efter att Joe Biden meddelade att han avslutar sin kandidatur för omval till president[15], meddelade Harris att hon ställer upp som kandidat till presidentposten.[16]
Biografi
Uppväxt
Harris växte först upp i Berkeley med sin mor, genforskaren Shyamala Gopalan, sin far, professorn i ekonomi vid Stanford University Donald J. Harris, och sin tre år yngre syster, den politiskt aktiva juristen Maya Harris.[17] Harris far invandrade som student från Jamaica 1961 och hennes mor som student från Indien 1958, och under sin uppväxt besökte döttrarna regelbundet både en afroamerikansk baptistkyrka (National Baptist Convention) och ett hinduistiskt tempel.[18] Från förskoleåldern deltog hon i bussningsprogrammet för de mestadels färgade barnen från hennes område till skolor i andra områden. När hon var sju år skilde föräldrarna sig och vid tolv års ålder flyttade hon med sin mor och syster till Montréal i Kanada, där hon gick i franskspråkig skola.
Utbildning
Efter skolavslutningen 1981 återvände hon till USA och fortsatte studierna vid Howard University i Washington, DC, där hon avlade en Bachelor of Arts-examen i statsvetenskap och nationalekonomi 1986.[19] Därefter avlade hon juristexamen vid University of California 1989.[20]
Karriär
År 1990 började Harris praktisera som jurist i Kalifornien, först som åklagare för grövre brott i Alameda County 1990–1994, sedan som åklagare i San Francisco 1998–2004.[20] År 2004 tillsattes hon som distriktsåklagare i San Francisco fram till 2011.
Attorney general för Kalifornien (2011-2017)
Nästan två år innan valet till attorney general (justitieminister och chefsåklagare) i Kalifornien tillkännagav Harris att hon tänkte ställa upp.[21] Hon gjorde dock klart att hon bara tänkte ställa upp om Jerry Brown, som innehade posten, inte ställde upp för omval.[22] När Brown ställde upp till valet för guvernör skaffade hon stöd från ledande demokrater i Kalifornien.[23] 8 juni 2010 vann hon primärvalet mot Alberto Torrico och Chris Kelly med 33,6% av rösterna.[24] I det allmänna valet mötte hon den republikanska distriktsåklagaren från Los Angeles County, Steve Cooley. Valet hölls 2 november 2010 och efter en utdragen rösträkning stod Harris klar som segrare.[25] 3 januari 2011 svors Harris in som Kaliforniens attorney general, den första afroamerikanska kvinnan på den posten, som hon innehade till 2017.[26]
USA:s senat (2017–2021)
Efter 24 år som senator för Kalifornien tillkännagav Barbara Boxer (demokrat) sin avsikt att gå i pension från USA:s senat i slutet av sin mandatperiod år 2016. Harris var först ut med att kandidera som hennes möjliga efterträdare och tillkännagav officiellt lanseringen av sin kampanj den 13 januari 2015.[27] Hon betraktades allmänt som en toppkandidat redan från början av sin kampanj.[28] Vid demokraternas konvent i Kalifornien i februari 2016 fick Harris nästan 80 % av rösterna.[29] Tre månader senare tillstyrkte guvernören Jerry Brown hennes kandidatur.[30]
För första gången sedan 1914 deltog ingen republikan i Kaliforniens senatsval och i valet november 2016 besegrade Harris demokratiska kongressledamoten Loretta Sanchez med mer än 60 % av rösterna.[31] Efter sin seger tog hon ställning för att skydda invandrare gentemot president Trumps invandringskritiska linje.[32]
I februari talade Harris i opposition mot president Trumps val av Betsy DeVos till utbildningsminister och Jeff Sessions till justitieminister.[33][34] I april röstade hon emot tillsättningen av Neil Gorsuch till USA:s högsta domstol.[35]
Hon verkade också som ledare för senatens utfrågningar i flera fall rörande oklarheter i förhållande till president Donald Trumps regering och medarbetare, något som gav stor medial uppmärksamhet. Då hennes inträngande utfrågning av biträdande justitieministern Rod Rosenstein i juni 2017, rörande dennes roll i avskedandet av FBI-chefen James B. Comey, fick utskottets ordförande, senator Richard Burr, att avbryta henne och be henne visa större respekt för den utfrågade, väckte det även debatt i nyhetsmedia om huruvida dennes beteende var sexistiskt och antagandet att Burr inte skulle ha behandlat en manlig senatskollega på liknande sätt.[36][37]
Harris var en av de politiker som fick sig tillsänt en av brevbomberna oktober 2018.[38]
Efter sitt val till vicepresident i USA avgick Harris från sin senatsplats den 18 januari 2021,[39] innan hon tillträdde vicepresidentposten den 20 januari 2021 och ersattes av Alex Padilla.[40]
Presidentvalet 2020
Presidentkandidat 2020
Den 21 januari 2019 meddelade Harris att hon kandiderade till det amerikanska presidentvalet år 2020.[41] Inom 24 timmar efter meddelandet mottog hennes kampanj över 1,5 miljoner dollar i små donationer från samtliga delstater.[42]
I den ovanligt stora konkurrensen av demokratiska kandidater valde hon att avsluta sin kampanj den 3 december 2019.[10]
Vicepresidentkandidat
I början av mars 2020 föreslog den svarte politikern Jim Clyburn till Joe Biden, tidigare vicepresident under Barack Obama, att välja en färgad kvinna som vicepresidentkandidat och noterade att "afroamerikanska kvinnor kunde förtjäna att belönas för sin lojalitet".[43] 12 juni spekulerade The New York Times att Harris torde vara den enda afroamerikanska kvinnan med den tillräckliga politiska erfarenheten för en vicepresidentpost och 11 augusti 2020 utsåg Joe Biden just Harris till sin vicepresidentkandidat.[11].[44]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/51/Biden_Harris_logo.svg/250px-Biden_Harris_logo.svg.png)
Hon blev därmed den första afroamerikanska och indoamerikanska kvinna som har nominerats som vicepresidentskandidat.[26] Hon är bara den tredje kvinnan, efter Geraldine Ferraro och Sarah Palin, som nominerats till vicepresidentskandidat av något av de större partierna.[45]
Harris blev den tillträdande vicepresidenten när hon tillsammans med Biden vann presidentvalet.[46]
Utmärkelser
Harris blev hedersdoktor vid University of Southern California 2015 och Howard University 2017.[47][48] Tillsammans med Joe Biden blev Harris utnämnd till Time Person of the Year 2020.[49]
Privatliv
Efter förlovning i april 2014 gifte sig Harris den 22 augusti samma år med advokaten Douglas Emhoff i Santa Barbara, Kalifornien och blev då även styvmor till dennes två barn.[50][51][52]
Bibliografi
- "Smart on Crime: A Career Prosecutor's Plan to Make Us Safer", Chronicle Books, 2009. ISBN 978-0-8118-6528-9
- "The Truths We Hold: An American Journey", Diversified Publishing, 2019. ISBN 978-1-984886-22-4
- "Superheroes Are Everywhere", Penguin Young Readers Group, 2019. ISBN 978-1-984837-49-3 (Barnbok)
Referenser
- ^ Harris, Kamala Devi. Biographical Directory of the United States Congress. Läst 24 januari 2017.
- ^ Hållbus, Susanna (20 januari 2021). ”Här blir hon USA:s första kvinnliga vicepresident”. Sveriges Radio. https://sverigesradio.se/artikel/har-blir-hon-usas-forsta-kvinnliga-vicepresident. Läst 24 november 2021.
- ^ ”Vicepresident Kamala Harris: "I mörka stunder inte bara drömmer vi – vi agerar"” (på svenska). svenska.yle.fi. https://svenska.yle.fi/artikel/2021/01/21/vicepresident-kamala-harris-i-morka-stunder-inte-bara-drommer-vi-vi-agerar. Läst 24 november 2021.
- ^ Kamala Harris. Encyclopædia Britannica. Läst 24 januari 2017.
- ^ California 2016 election results. Los Angeles Times. Läst 19 mars 2018.
- ^ Congresswoman Loretta Sanchez finally concedes Senate race to Kamala Harris. ABC7. Läst 20 mars 2018.
- ^ ”My Story | U.S. Senator Kamala Harris of California” (på engelska). www.harris.senate.gov. Arkiverad från originalet den 14 oktober 2020. https://web.archive.org/web/20201014130548/https://www.harris.senate.gov/about. Läst 10 oktober 2020.
- ^ News, A. B. C.. ”Kamala Harris: Everything you need to know about the Democratic nominee for vice president” (på engelska). ABC News. https://abcnews.go.com/Politics/kamala-harris-latest-democrat-run-president/story?id=60521324. Läst 10 oktober 2020.
- ^ ”Senate Dems eyeing 2020 tell Trump ‘hell no’”. POLITICO. https://www.politico.com/interactives/2017/hell-no-caucus/. Läst 9 april 2018.
- ^ [a b] ”Kamala Harris hoppar av presidentvalskampanjen”. DN.SE. 3 december 2019. https://www.dn.se/nyheter/varlden/kamala-harris-hoppar-av-presidentvalskampanjen/. Läst 4 december 2019.
- ^ [a b] ”Biden picks Kamala Harris as running mate” (på brittisk engelska). BBC News. 11 augusti 2020. https://www.bbc.com/news/world-us-canada-53739323. Läst 11 augusti 2020.
- ^ Steinhauser, Paul (7 november 2020). ”Biden wins presidency, Trump denied second term in White House, Fox News projects” (på amerikansk engelska). Fox News. https://www.foxnews.com/politics/biden-wins-presidency-trump-fox-news-projects. Läst 7 november 2020.
- ^ ”Election results live: Joe Biden wins presidency” (på engelska). CNN. 7 november 2020. https://www.cnn.com/politics/live-news/trump-biden-election-results-11-07-20/index.html. Läst 7 november 2020.
- ^ ”History-maker Kamala Harris will wield real power as vice-president”. The Guardian. 16 januari 2021. https://www.theguardian.com/us-news/2021/jan/16/kamala-harris-vice-president-history-maker-power. Läst 17 januari 2021.
- ^ ”Joe Bidens officiella x konto”. x. 21 juli 2024. https://x.joebiden. Läst 21 juli 2024.
- ^ ”Kamala Harris officiel x page”. x. 21 juli 2024. https://x.kamalaharris. Läst 21 juli 2024.
- ^ Horwitz, Sari (27 februari 2012). ”Justice Dept. lawyer Tony West to take over as acting associate attorney general” (på amerikansk engelska). Washington Post. ISSN 0190-8286. https://www.washingtonpost.com/politics/justice-dept-lawyer-tony-west-to-take-over-as-acting-associate-attorney-general/2012/02/24/gIQAqyBOeR_story.html. Läst 10 augusti 2020.
- ^ Facebook; Twitter; options, Show more sharing; Facebook; Twitter; LinkedIn (30 september 2015). ”How race helped shape the politics of Senate candidate Kamala Harris” (på amerikansk engelska). Los Angeles Times. https://www.latimes.com/local/politics/la-me-pol-ca-harris-senate-20150930-story.html. Läst 10 augusti 2020.
- ^ ”Meet Kamala Harris, the second Black woman elected to the U.S. Senate” (på engelska). NBC News. https://www.nbcnews.com/storyline/2016-election-day/meet-kamala-harris-second-black-woman-elected-u-s-senate-n680726. Läst 10 augusti 2020.
- ^ [a b] Facebook; Twitter; options, Show more sharing; Facebook; Twitter; LinkedIn (9 januari 2019). ”11 photos that show Kamala Harris' childhood in Oakland and life before politics” (på amerikansk engelska). Los Angeles Times. https://www.latimes.com/books/la-et-jc-kamala-harris-young-photos-20180109-story.html. Läst 10 augusti 2020.
- ^ Dan Morain (12 november 2008). ”Kamala Harris, an early Barack Obama backer, begins her ascent” (på amerikansk engelska). LA Times Blogs - Top of the Ticket. https://latimesblogs.latimes.com/washington/2008/11/kamala-harris-a.html. Läst 29 december 2020.
- ^ Marinucci, Carla (12 november 2008). ”D.A. Harris plans run for attorney general” (på amerikansk engelska). SFGATE. https://www.sfgate.com/politics/article/D-A-Harris-plans-run-for-attorney-general-3262181.php. Läst 29 december 2020. ”I will not run against Jerry Brown,”
- ^ Chris Rizo (16 april 2010). ”Villaraigosa eschews local candidates, backs Harris for Calif. attorney general”. Arkiverad från originalet den 23 juli 2011. https://web.archive.org/web/20110723184208/http://www.legalnewsline.com/news/226664-villaraigosa-eschews-local-candidates-backs-harris-for-calif.-attorney-general. Läst 29 december 2020.
- ^ ”Statement of Vote June 8, 2010, Direct Primary Election”. California Secretary of State. https://elections.cdn.sos.ca.gov/sov/2010-primary/pdf/2010-complete-sov.pdf. Läst 29 december 2020.
- ^ Jack Leonard (24 november 2010). ”Kamala Harris wins attorney general's race as Steve Cooley concedes [Updated”] (på amerikansk engelska). LA Times Blogs - L.A. NOW. https://latimesblogs.latimes.com/lanow/2010/11/steve-cooley-kamala-harris-attorney-general.html. Läst 29 december 2020.
- ^ [a b] ”Joe Biden picks Kamala Harris as running mate” (på brittisk engelska). BBC News. 12 augusti 2020. https://www.bbc.com/news/world-us-canada-53739323. Läst 9 september 2020.
- ^ Facebook; Twitter; options, Show more sharing; Facebook; Twitter; LinkedIn (13 januari 2015). ”Kamala Harris launches U.S. Senate bid, begins raising money” (på amerikansk engelska). Los Angeles Times. https://www.latimes.com/local/political/la-me-pc-harris-launches-us-senate-bid-begins-raising-money-20150113-story.html. Läst 12 augusti 2020.
- ^ Parti, Tarini. ”Internal poll puts Harris well ahead in California Senate race” (på engelska). POLITICO. https://www.politico.com/story/2015/01/poll-kamala-harris-barbara-boxer-seat-114533.html. Läst 10 oktober 2020.
- ^ ”Kamala Harris får godkännande från Kaliforniens demokratiska parti”. The sacramento bee. 27 februari 2020. https://www.sacbee.com/news/politics-government/capitol-alert/article62985987.html. Läst 10 oktober 2020.
- ^ Facebook; Twitter; options, Show more sharing; Facebook; Twitter; LinkedIn. ”Essential Politics May archives” (på amerikansk engelska). Los Angeles Times. https://www.latimes.com/politics/essential/la-pol-sac-essential-politics-20160501-htmlstory.html. Läst 10 oktober 2020.
- ^ Facebook; Twitter; options, Show more sharing; Facebook; Twitter; LinkedIn (8 juni 2016). ”Two Democrats will face off for California's U.S. Senate seat, marking first time a Republican will not be in contention” (på amerikansk engelska). Los Angeles Times. https://www.latimes.com/politics/la-pol-ca-senate-primary-election-20160607-snap-story.html. Läst 12 augusti 2020.
- ^ Facebook; Twitter; options, Show more sharing; Facebook; Twitter; LinkedIn (11 november 2016). ”Newly elected Kamala Harris vows to defy Trump on immigration” (på amerikansk engelska). Los Angeles Times. https://www.latimes.com/politics/la-pol-ca-senate-kamala-harris-trump-20161110-story.html. Läst 12 augusti 2020.
- ^ Facebook; Twitter; options, Show more sharing; Facebook; Twitter; LinkedIn. ”Essential Politics: State Atty. Gen. Xavier Becerra to open Washington office, cap-and-trade auction revenue results are revealed” (på amerikansk engelska). Los Angeles Times. https://www.latimes.com/politics/essential/la-pol-ca-essential-politics-updates-201702-htmlstory.html. Läst 12 augusti 2020.
- ^ ”Sen. Kamala Harris: ‘You Deserve An Attorney General Who Recognizes The Full Human Quality Of All People’” (på engelska). NewsOne. 8 februari 2017. https://newsone.com/3661775/sen-kamala-harris-will-argue-against-confirming-sessions/. Läst 12 augusti 2020.
- ^ Liptak, Adam; Flegenheimer, Matt (7 april 2017). ”Neil Gorsuch Confirmed by Senate as Supreme Court Justice” (på amerikansk engelska). The New York Times. ISSN 0362-4331. https://www.nytimes.com/2017/04/07/us/politics/neil-gorsuch-supreme-court.html. Läst 12 augusti 2020.
- ^ Ansari, M. K.; ContributorWriter; lawyer; Advocate, Social Justice (8 juni 2017). ”Sen. Kamala Harris Shushed-- Women Politicians are Judged Under a Different Standard” (på engelska). HuffPost. https://www.huffpost.com/entry/sen-kamala-harris-shushed-women-politicians-are_b_593983bce4b094fa859f1668. Läst 12 augusti 2020.
- ^ CNN, Jeremy Herb. ”Senators try to quiet Harris; she won't quit”. CNN. https://www.cnn.com/2017/06/07/politics/kamala-harris-senate-intelligence-hearing/index.html. Läst 12 augusti 2020.
- ^ Frid, Karin (25 oktober 2018). ”Brevbomberna i USA: Detta har hänt”. SVT Nyheter. https://www.svt.se/nyheter/utrikes/brevbomberna-i-usa-detta-har-hant. Läst 17 augusti 2020.
- ^ Harris, Kamala (18 januari 2021). ”Thank you, California” (på engelska). Medium. https://medium.com/@SenKamalaHarris/thank-you-california-d89ff421a0a4. Läst 14 december 2022.
- ^ ”California first: A Latino U.S. senator to replace Harris” (på engelska). AP NEWS. 20 april 2021. https://apnews.com/article/senate-elections-elections-california-alex-padilla-gavin-newsom-862028e7aef12cb995db549b7707cf7b. Läst 14 december 2022.
- ^ ”Kamala Harris ställer upp i USA:s presidentval”. Aftonbladet. https://www.aftonbladet.se/a/4da8kG. Läst 22 januari 2019.
- ^ Harris, Kamala (22 januari 2019). [https://twitter.com/KamalaHarris/status/1087790371357290498 ”Thanks to you, we surpassed $1.5 million in grassroots contributions in under 24 hours. Join us: https://secure.actblue.com/donate/kdh-1901-social?refcode=tw-190122 …pic.twitter.com/XiHmxwxG0k”] (på engelska). @KamalaHarris. https://twitter.com/KamalaHarris/status/1087790371357290498. Läst 23 januari 2019.
- ^ ”Clyburn calls for Democrats to 'shut this primary down' if Biden has big night” (på engelska). NBC News. https://www.nbcnews.com/politics/2020-election/clyburn-calls-democrats-shut-primary-down-if-biden-has-big-n1155131. Läst 28 juli 2020.
- ^ Leonhardt, David (12 juni 2020). ”Kamala Harris, Front-runner (Again)” (på amerikansk engelska). The New York Times. ISSN 0362-4331. https://www.nytimes.com/2020/06/12/briefing/kamala-harris-mark-milley-trump-rally-your-friday-briefing.html. Läst 10 augusti 2020.
- ^ ”Biden VP pick: Kamala Harris chosen as running mate” (på brittisk engelska). BBC News. 12 augusti 2020. https://www.bbc.com/news/world-us-canada-53739323. Läst 29 december 2020.
- ^ Michael R. Blood (5 december 2020). ”Biden officially secures enough electors to become president”. AP NEWS. https://apnews.com/article/election-2020-joe-biden-donald-trump-elections-electoral-college-3e0b852c3cfadf853b08aecbfc3569fa. Läst 29 december 2020.
- ^ ”Past Recipients · Honorary Degrees”. honorarydegrees.usc.edu. https://honorarydegrees.usc.edu/past-recipients/. Läst 9 september 2020.
- ^ ”Recipients of Honorary Degrees and Other University Honors (by year)” (på engelska). Howard University Office of the Secretary. Arkiverad från originalet den 27 april 2019. https://web.archive.org/web/20190427095511/https://www.howard.edu/secretary/convocations/recipients-year.htm. Läst 9 september 2020.
- ^ Charlotte Alter. ”Joe Biden and Kamala Harris Are TIME's 2020 Person of the Year” (på engelska). Time. https://time.com/person-of-the-year-2020-joe-biden-kamala-harris/. Läst 29 december 2020.
- ^ ”California Attorney General Kamala Harris engaged”. SFGate. https://www.sfgate.com/entertainment/garchik/article/California-Attorney-General-Kamala-Harris-engaged-5380881.php. Läst 24 juli 2018.
- ^ ”Kamala Harris married in Santa Barbara ceremony” (på amerikansk engelska). The Sacramento Bee. https://www.sacbee.com/news/politics-government/capitol-alert/article2607685.html. Läst 24 juli 2018.
- ^ ”California Attorney General Kamala Harris marries fellow lawyer” (på amerikansk engelska). The Mercury News. https://www.mercurynews.com/2014/08/26/california-attorney-general-kamala-harris-marries-fellow-lawyer/. Läst 24 juli 2018.
Externa länkar
Wikimedia Commons har media som rör Kamala Harris.
- Kampanjwebbplats
|
|
|
|