Wikiversity
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/71/Sequoiadendron_giganteum_BotGardBln1105Bark.jpg/200px-Sequoiadendron_giganteum_BotGardBln1105Bark.jpg)
Stablo, je jedan od osnovnih organa drvenastih vrsta na kome se nalazi lišće, pupoljci i plodovi. Svojim razgranjavanjem stablo uvećava površinu biljke i omogućuje povoljan položaj listova i cvjetova na njihovu funkciju. Ono se javlja kao posrednik između korjena i listova. Na njemu se mogu razlikovati, prije svega deblo, koje na izvjesnoj visini nosi krošnju. Prelaz korjena u deblo naziva se žilište. U krošnji se nalaze grane, ogranci, izbojci, pupoljci, lišće, izbojci, cvjetovi, plodovi.
Kod nekih vrsta deblo se može pratiti u krošnji do vrha stabla (smrča, bor), a kod drugih se deblo gubi u razgranatoj krošnji (lipa, grab).
Svjetlost ima značajan uticaj na stablo. Piramidalni oblici rasporeda visina stabala je čest i javlja se kod velikog broja vrsta. Tako se biljke štite od intenzivnog isparavanja, jer su grane priljubljene uz deblo koje su živi plašt koji direktnu sunčevu svjetlost pretavara u difuznu i umanjuje isparavanje.
U visokim planinskim predjelima, kao i na dalekom sjeveru, krošnje su svojim oblikom adaptirane pritiskom snijega. Ona je u tim predjelima pretežno uska. Grane su kratke, tanke i savitljive tako da se snijeg slabije zadržava i na taj način se biljke štite od njega.
Koa što su krošnja i deblo karakteristični za pojedine vrste, tako je i sa korom. Vanjski dio je grub i naziva se mrtva kora. Ona štiti unutrašnji dio kore od spoljnjih uticaja. Kora se razlikuje po reljefu, boji, debljini, glatkoći.
Kora je prepoznatljiv i uočljiv dio stabla, te njena karakteristika određuje ime vrsti drveta.