LIMSwiki
Izskats
Tūkstošgades: | |
Gadsimti: | |
Desmitgades: | |
Gadi: |
Latvija | |
Laikapstākļi Latvijā | |
Sports | |
Kino | |
Kosmonautika |
Gregora kalendārs | 2016 MMXVI |
Ab urbe condita | 2769 |
Armēņu kalendārs | 1465 ԹՎ ՌՆԿԵ |
Asīriešu kalendārs | 6766 |
Bahāju kalendārs | 172—173 |
Bengāliešu kalendārs | 1423 |
Berberu kalendārs | 2966 |
Budistu kalendārs | 2560 |
Birmiešu kalendārs | 1378 |
Bizantiešu kalendārs | 7524—7525 |
Ķīniešu kalendārs | 乙未年 (Koka kaza) 4712 vai 4652 — līdz — 丙申年 (Uguns pērtiķis) 4713 vai 4653 |
Koptu kalendārs | 1732—1733 |
Etiopu kalendārs | 2008—2009 |
Ebreju kalendārs | 5776—5777 |
Hindu kalendāri | |
- Vikram Samvat | 2072—2073 |
- Shaka Samvat | 1938—1939 |
- Kali Juga | 5117—5118 |
Holocēna kalendārs | 12016 |
Igbo kalendārs | 1016—1017 |
Irānas kalendārs | 1394—1395 |
Islāma kalendārs | 1437—1438 |
Jūlija kalendārs | Gregora kalendārs mīnus 13 dienas |
Korejas kalendārs | 4349 |
UNIX laiks | 1451606400—1483228799 |
2016. gads (MMXVI) bija garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sākās piektdienā.
Apvienoto Nāciju Organizācija šo ir noteikusi par Starptautisko pākšaugu gadu.
Notikumi
Janvāris
- 1. janvāris:
- par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Nīderlande, nomainot Luksemburgu.
- par Eiropas kultūras galvaspilsētām kļuva Sansevastjana (Spānija) un Vroclava (Polija).
- Ķīnā stājās spēkā "divu bērnu politika", ļaujot visām ģimenēm radīt divus bērnus, tādējādi izbeidzot "viena bērna politiku".
- 2. janvāris — Saūda Arābijā ar nāvi sodīts šiītu garīdznieks Nimrs an Nimrs un vēl 46 cilvēki; Irāna nosodīja nāvessodu, pūlis izdemolēja Saūda Arābijas vēstniecību.[1]
- 3. janvāris — Saūda Arābija sarāva diplomātiskās attiecības ar Irānu.
- 6. janvāris — Ziemeļkoreja paziņoja par ūdeņraža bumbas izmēģinājumu
- 14. janvāris:
- Indonēzijas galvaspilsētā Džakartā pašnāvnieku sprādzienu sērijā bojā gāja divi cilvēki un vairāki tika ievainoti.[2]
- Pasaules Veselības organizācija paziņoja par Ebolas vīrusa epidēmijas izbeigšanos.
- 15. janvāris — Gvatemalas prezidenta pilnvaras sāka pildīt bijušais komiķis Džimijs Moraless.
- 16. janvāris — Cai Inveņa uzvarēja Taivānas prezidenta vēlēšanās, pirmā sieviete šajā amatā.[3]
- 20. janvāris:
- Kalifornijas Tehnoloģiju institūts publicēja pierādījumus par Devītās planētas iespējamu eksistenci orbītā, kas ir divdesmit reižu tālāka no Saules nekā Neptūns.
- par Moldovas premjerministru kļuva Pāvels Filips.
- 22. janvāris — par Horvātijas premjerministru kļuva Tihomirs Oreškovičs.
- 24. janvāris — Portugāles prezidenta vēlēšanās uzvarēja Marselu Rebelu di Soza
- 28. janvāris — Pasaules Veselības organizācija izziņoja brīdinājumu par Zikas vīrusa uzliesmojumu Dienvidamerikā.
Februāris
- 7. februāris — Ziemeļkoreja orbītā palaida pavadoni Kwangmyŏngsŏng 4, to asi nosodīja starptautiskā sabiedrība un ANO, uzskatot, ka veikts ballistiskās raķetes izmēģinājums.[4]
- 11. februāris:
- LIGO detektora zinātnieku grupa paziņoja, ka pirmo reizi uztverti gravitācijas viļņi.[5]
- par Latvijas Ministru prezidentu kļuva Māris Kučinskis.
- 12. februāris:
- Kubā notika Romas pāvesta Franciska un Maskavas un visas Krievzemes patriarha Kirila tikšanās.[6]
- 12.—21. februāris — Lillehammerē notika Ziemas Jaunatnes Olimpiskās spēles.
- 22. februāris — ASV un Krievija vienojās par pamieru Sīrijas pilsoņu karā.[7]
Marts
- 13. marts — Turcijas galvaspilsētā Ankarā teroristu sarīkotā sprādzienā bojā gāja 34 cilvēki un daudzi tika ievainoti.
- 14. marts — palaista EKA un Roskosmos Marsa zonde ExoMars Trace Gas Orbiter.
- 22. marts — Beļģijas galvaspilsētā Briselē sprādzienos lidostā un metro stacijā bojā gāja 35 cilvēki.
- 24. marts — bijušais serbu līderis Radovans Karadžičs notiesāts uz 40 gadiem ieslodzījumā par genocīdu Bosnijas kara laikā.
- 27. marts — pašnāvnieka sprādzienā Pakistānas pilsētā Lahorā nogalināti 75 cilvēki un vairāk nekā 340 ievainoti.
Aprīlis
- 2. aprīlis:
- Kalnu Karabahā atsākās apšaudes starp armēņu un Azerbaidžānas spēkiem;
- par Vjetnamas prezidentu kļuva Čans Dai Kuangs.
- 3. aprīlis — publicēti pirmie Panamas dokumenti ar datiem par ārzonas uzņēmumiem, nopludināti no Panamas uzņēmuma Mossack Fonseca datu centra.
- 13. aprīlis:
- Dienvidkorejas parlamenta vēlēšanās uzvarēja opozīcijas partija "Mindžū";
- Sīrijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja prezidentu Bašāru Asadu atbalstošā Nacionālā progresīvā fronte.
- 14. aprīlis — Ukrainas premjerministra amatā apstiprināts Volodimirs Groismans, nomainot Arsēniju Jaceņuku.
- 24. aprīlis — Serbijas parlamenta ārkārtas vēlēšanās uzvarēja Serbijas progresīvā partija.
- 28. aprīlis — no Krievijas jaunā kosmodroma Vostočnij veikts pirmais nesējraķetes starts.
- 29. aprīlis — Pakistānas parlamenta vēlēšanās uzvarēja reformistu koalīcija.
Maijs
- 6. maijs — par Īrijas premjerministru atkārtoti ievēlēts Enda Kenijs.
- 8. maijs — Afganistānā divu autobusu un degvielas autocisternas sadursmē bojā gājuši 73 cilvēki.
- 9. maijs:
- par Londonas mēru ievēlēts Sadiks Hans, pirmais musulmanis šajā amatā;
- Filipīnu prezidenta vēlēšanas uzvarēja Rodrigo Duterte;
- par demisiju paziņoja Austrijas kanclers Verners Faimans;
- Ziemeļkorejas līderis Kims Čenuns ievēlēts par Ziemeļkorejas komunistiskās partijas priekšsēdētāju.
- 10. — 14. maijs — Zviedrijas galvaspilsētā Stokholmā notika Eirovīzijas dziesmu konkurss, kurā uzvarēja Ukrainas pārstāve Džamala ar dziesmu 1944.
- 11. maijs — Daesh kaujinieku sarīkotā terora aktā Irākas galvaspilsētas Bagdādes tirgū gāja bojā vismaz 93 cilvēki
- 12. maijs:
- Daesh kaujinieku sarīkotā bumbas sprādzienā Irākas pilsētā Ramadī bojā gāja vismaz 17 Irākas karavīri;
- Brazīlijas Senāts uz sešiem mēnešiem no amata atstādināja valsts prezidenti Dilmu Rusefu saistībā ar apsūdzībām par budžeta noteikumu pārkāpšanu; par prezidenta pienākumu izpildītāju iecelts Mišels Temers.
- 15. maijs — teroristu sarīkotā sprādzienā Jemenas pilsētā Mukalā bojā gājuši 25 cilvēki.
- 17. maijs:
- 19. maijs — ceļā no Francijas galvaspilsētas Parīzes uz Ēģiptes galvaspilsētu Kairu Vidusjūrā iekrita EgyptAir lidmašīna ar 65 cilvēkiem.
- 20. maijs — Indijas ziemeļu pilsētā Phalodi uzstādīts nacionālais karstuma rekords valstī +51 °C.
- 6. — 20. maijs — Krievijā notika Pasaules čempionāts hokejā, kurā uzvarēja Kanādas izlase.
- 22. maijs:
- Austrijā prezidenta vēlēšanās uzvarēja Aleksandrs van der Bellens;
- Tadžikistānā referendumā apstiprināti konstitūcijas grozījumi, kas ļauj prezidentam Emomalī Rahmonam kandidēt uz nākamajiem termiņiem neierobežotu skaitu.
- 31. maijs — par Ziemeļmaķedonijas premjerministru kļuva Zorans Zaevs, nomainot Emilu Dimitrievu.
Jūnijs
- 1. jūnijs — Šveicē atklāts Gotarda bāzes tunelis, kas kļuva par pasaulē garāko dzelzceļa tuneli.
- 2. jūnijs — Vācijas parlamenta apakšpalāta pieņēma deklarāciju, kas Osmaņu impērijas 1915. gadā veiktās armēņu masveida slepkavības atzina par genocīdu; protestējot pret to, Turcija atsauca savu vēstnieku no Vācijas.
- 12. jūnijs — apšaudē geju naktsklubā Orlando gāja bojā 50 cilvēki, 53 cilvēki ievainoti.
- 23. jūnijs — Apvienotajā Karalistē referendumā vēlētāji nobalsoja par izstāšanos no Eiropas Savienības.
- 26. jūnijs — Spānijas parlamenta pirmstermiņa vēlēšanās uzvarēja valdošā Tautas partija.
- 29. jūnijs — Mongolijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja opozīcijas Tautas partija.
Jūlijs
- 1. jūlijs:
- par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Slovākija, nomainot Nīderlandi.
- Baltkrievijā veikta rubļa denominācija;
- Austrijas konstitucionālā tiesa anulēja prezidenta vēlēšanu rezultātus un noteica veikt atkārtotas vēlēšanas.
- 2. jūlijs — Austrālijā notika pirmstermiņa parlamenta vēlēšanas.
- 3. jūlijs — vairākos pašnāvnieku sprādzienos Irākas galvaspilsētas Bagdādes iepirkšanās centrā nogalināti aptuveni 300 cilvēki.
- 5. jūlijs — NASA zonde Juno iegāja Jupitera orbītā.
- 6. jūlijs — Nintendo viedtālruņiem izlaida spēli Pokemon Go, kas ieguva milzīgu popularitāti un izraisīja uzņēmuma akciju cenas pieaugumu.
- 8. jūlijs — Dienvidsudānas galvaspilsētā Džūba sadursmēs starp nemierniekiem un valdības spēkiem dzīvību zaudēja vismaz 270 cilvēki, to skaitā 33 mierīgie iedzīvotāji.
- 13. jūlijs — par Apvienotās Karalistes premjerministru kļuva Terēza Meja, nomainot Deividu Kemeronu.
- 14. jūlijs — Francijas kūrortpilsētā Nicā Bastīlijas ieņemšanas dienas svinībās kravas automašīnai braucot cilvēku pūlī, nogalināti 84 cilvēki; atbildību par šo teroraktu uzņēmās Islāma valsts.
- 15. jūlijs — Turcijā notika apvērsuma mēģinājums; sadursmēs gāja bojā 294 cilvēki; pēc tam Turcijas prezidents Redžeps Erdogans izvērsa plašas represijas pret saviem oponentiem.
- 22. jūlijs — Vācijas pilsētā Minhenē jaunietis iepirkšanās centrā Olympia-Einkaufszentrum veica apšaudi; bojā gāja 9 cilvēki, bet vēl 32 tika ievainoti.
Augusts
- 4. augusts — par Nepālas premjerministru kļuva Pušpa Kamals Dahals, nomainot Khadgu Prasādu Sarmu Olī;
- 5.—21. augusts — Riodežaneiro, Brazīlijā, notika vasaras olimpiskās spēles.
- 25. augusts — Kolumbijas valdība un kreisi noskaņotā Kolumbijas Revolucionārie bruņotie spēki — Tautas armija parakstīja miera līgumu.
- 27. augusts — par Tunisijas premjerministru kļuva Jusefs Čaheds.
- 31. augusts — Brazīlijas Senāts nobalsoja par impīčmentu valsts prezidentei Dilmai Rusefai; par prezidentu pasludināja Mišelu Temeru.
Septembris
- 3. septembris — ASV un Ķīna, kas atbildīgas par 40 % pasaules oglekļa emisiju, parakstīja Parīzes vienošanos.
- 4. septembris — Māte Terēze kanonizēta par svēto.
- 8. septembris:
- par Kazahstānas premjerministru kļuva Bakitžans Sagintajevs;
- palaista NASA asteroīda zonde OSIRIS-REx, kas apmeklēs asteroīdu Bennu un 2023. gadā uz Zemi atgādās iežu paraugus.
- 9. septembris — Ziemeļkoreja veica piekto un jaudīgāko kodolizmēģinājumu.
- 13. septembris — par Armēnijas premjerministru kļuva Karens Karapetjans
- 15. septembris — orbītā palaista Ķīnas kosmiskā laboratorija Tiangong 2.
- 18. septembris — Krievijas Valsts Domes vēlēšanās uzvarēja valdošā partija Vienotā Krievija.
- 25. septembris — Ķīnā atklāts pasaulē lielākais radioteleskops 500 metru apertūras sfēriskais teleskops (FAST).
- 26. septembris — referendumā Azerbaidžānā atbalstīti konstitūcijas grozījumi, starp kuriem paredzēta prezidenta pilnvaru laika palielināšana no 5 līdz 7 gadiem un prezidentam dotas tiesības atlaist parlamentu.
- 28. septembris — starptautiskie izmeklētāji paziņoja, ka Malaysia Airlines reisa 17 lidmašīna tika notriekta ar Buk raķeti no prokrievisko separātistu kontrolētās teritorijas Ukrainā.
Oktobris
- 1. oktobris — Ķīnas juaņa iekļauta speciālo aizņēmuma tiesību (SDR) valūtu grozam.
- 3. oktobris — Igaunijā par prezidenti pirmoreiz tika ievēlēta sieviete — Kersti Kaljulaida.[8]
- 8. oktobris — Gruzijas parlamenta vēlēšanās uzvarēja partija "Gruzijas sapnis — Demokrātiska Gruzija".
- 13. oktobris:
- par ANO ģenerālsekretāru kļuva portugālis Antoniu Guterrešs;[9]
- Maldīvija paziņoja par izstāšanos no Nāciju Sadraudzības.
- Vačirālongkorns kļuva par Taizemes karali.
- 16. oktobris:
- Melnkalnes parlamenta vēlēšanās visvairāk balsu ieguva Sociālistu demokrātiskā partija;
- Kuveitas emīrs atlaida parlamentu.
- 19. oktobris — par Horvātijas premjerministru kļuva Andrējs Plēnkovičs, nomainot Tihomiru Oreškoviču
- 23. oktobris — Lietuvas parlamenta vēlēšanu 2. kārtā visvairāk balsu ieguva Lietuvas Zemnieku un Zaļo savienība.
- 26. oktobris — Islandes parlamenta pirmstermiņa vēlēšanās visvairāk balsu ieguva neatkarības partija.
- 31. oktobris — Libānas prezidenta vēlēšanās uzvarēja Mīšāls Aūns.
Novembris
- 6. novembris — Nikaragvā notika vispārējās vēlēšanas; par prezidentu ievēlēts esošais prezidents Danjels Ortega.
- 8. novembris — ASV prezidenta vēlēšanās uzvarēja Donalds Tramps, notika arī Kongresa vēlēšanas.
- 23. novembris:
- Moldovas prezidenta vēlēšanās uzvarēja sociālistu līderis Igors Dodons;
- Bulgārijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja sociālistu pārstāvis Rumens Radevs.
- 23. novembris — par Igaunijas premjerministru kļuva Jiri Ratass, nomainot Tāvi Reivasu.
Decembris
- 1. decembris — Gambijas prezidenta vēlēšanās uzvarēja Adama Berovs.
- 4. decembris:
- Uzbekistānas prezidenta ārkārtas vēlēšanās uzvarēja Šavkats Mirzijojevs;
- Austrijas prezidenta atkārtotās vēlēšanās uzvarēja Aleksandrs van der Bellens;
- Itālijā referendumā noraidīts priekšlikums veikt konstitūcijas reformu.
- 6. decembris — par Francijas premjerministru kļuva Bernārs Kaznēvs.
- 12. decembris — par Itālijas premjerministru kļuva Paolo Džentiloni.
- 14. decembris — par Uzbekistānas premjerministru kļuva Abdulla Aripovs.
- 19. decembris — Vācijas galvaspilsētā Berlīnē, teroristam ar kravas automašīnu apzināti iebraucot cilvēku pūlī, nogalināti 12 cilvēki.[10]
- 31. decembris — Indonēzijā prāmja ugunsgrēkā gāja bojā 23 cilvēki un vēl 17 pazuduši.[11]
Miruši
Janvāris
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/David_Bowie_at_the_2009_Tribeca_Film_Festival.jpg/120px-David_Bowie_at_the_2009_Tribeca_Film_Festival.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fe/Alan_Rickman_after_Seminar_%283%29.jpg/120px-Alan_Rickman_after_Seminar_%283%29.jpg)
- 1. janvāris — Vilmošs Zigmonds (Vilmos Zsigmond), ungāru izcelsmes ASV kinooperators (dzimis 1930. gadā)
- 2. janvāris — Nimrs an Nimrs (نمر باقر أمين النمر), Saūda Arābijas garīdznieks, šiītu sludinātājs (dzimis 1959. gadā)
- 3. janvāris — Peters Naurs (Peter Naur), dāņu datorzinātnieks (dzimis 1928. gadā)
- 4. janvāris — Mišels Galabrū (Michel Galabru), franču aktieris (dzimis 1922. gadā)
- 5. janvāris — Pjērs Bulēzs (Pierre Boulez), franču diriģents un komponists (dzimis 1925. gadā)
- 8. janvāris — Marija Terēza de Filipisa (Maria Teresa de Filippis), itāliešu autobraucēja (dzimusi 1926. gadā)
- 10. janvāris — Deivids Bovijs (David Bowie), angļu mūziķis (dzimis 1947. gadā)
- 14. janvāris:
- Elans Rikmens (Alan Rickman), angļu aktieris (dzimis 1946. gadā)
- Leonīds Žabotinskis (Леонiд Жаботинський), ukraiņu PSRS svarcēlājs (dzimis 1938. gadā)
- 18. janvāris — Glenns Frejs (Glenn Frey), ASV mūziķis (dzimis 1948. gadā)
- 19. janvāris — Etore Skola (Ettore Scola), itāliešu scenārists un kinorežisors (dzimis 1931. gadā)
- 24. janvāris — Mārvins Minskis (Marvin Minsky), ASV datorzinātnieks (dzimis 1927. gadā)
- 26. janvāris:
- Black, angļu dziedātājs (dzimis 1962. gadā)
- Eibs Vigoda (Abe Vigoda), ASV aktieris (dzimis 1921. gadā)
- 29. janvāris — Žaks Rivets (Jacques Rivette), franču kinorežisors (dzimis 1928. gadā)
Februāris
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/lv/thumb/1/19/Boutros_Boutros-Ghali.jpg/120px-Boutros_Boutros-Ghali.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Umberto_Eco_01.jpg/120px-Umberto_Eco_01.jpg)
- 4. februāris — Edgars Mičels (Edgar Mitchell), ASV kosmonauts (dzimis 1930. gadā)
- 9. februāris — Sušils Koirala (सुशील कोइराला), Nepālas politiķis (dzimis 1939. gadā)
- 16. februāris — Butross Butross-Gali (بطرس بطرس غالي), Ēģiptes diplomāts un politiķis, ANO ģenerālsekretārs (dzimis 1922. gadā)
- 17. februāris — Andžejs Žulavskis (Andrzej Żuławski), poļu kinorežisors (dzimis 1940. gadā)
- 19. februāris:
- Hārpera Lī (Harper Lee), amerikāņu rakstniece (dzimusi 1926. gadā)
- Umberto Eko (Umberto Eco), itāļu rakstnieks, filozofs, viduslaiku kultūras un semiotikas speciālists (dzimis 1932. gadā)
- 23. februāris — Donalds Viljamss (Donald E. Williams), ASV kosmonauts (dzimis 1942. gadā)
- 28. februāris — Džordžs Kenedijs (George Kennedy), ASV aktieris (dzimis 1925. gadā)
Marts
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Nancy_Reagan.jpg/120px-Nancy_Reagan.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/69/Johan_Cruyff_1974c.jpg/120px-Johan_Cruyff_1974c.jpg)
- 3. marts — Berta Kaseresa (Berta Cáceres), Hondurasas vides aktīviste (dzimusi 1973. gadā)
- 5. marts — Rejs Tomlinsons (Ray Tomlinson), ASV programmētājs (dzimis 1941. gadā)
- 6. marts — Nensija Reigana (Nancy Reagan), ASV aktrise, prezidenta Ronalda Reigana sieva (dzimusi 1921. gadā)
- 8. marts — Džordžs Mārtins (Sir George Martin), britu mūzikas producents (dzimis 1926. gadā)
- 10. marts — Kīts Emersons (Keith Emerson), britu mūziķis (dzimis 1944. gadā)
- 11. marts — Jolanda Balaša (Iolanda Balaș), Rumānijas vieglatlēte (dzimusi 1936. gadā)
- 12. marts — Loids Šeplijs (Lloyd Shapley), ASV matemātiķis un ekonomists (dzimis 1923. gadā)
- 13. marts — Hilarijs Patnams (Hilary Putnam), ASV filozofs (dzimis 1926. gadā)
- 18. marts — Gvido Vestervelle (Guido Westerwelle), vācu politiķis (dzimis 1961. gadā)
- 21. marts — Endrū Grovs (Andrew Grove), Ungārijā dzimis ebreju ASV zinātnieks un uzņēmējs (dzimis 1936. gadā)
- 22. marts — Robs Fords (Rob Ford), Kanādas politiķis (dzimis 1969. gadā)
- 24. marts:
- Johans Kruifs (Johan Cruyff), Nīderlandes futbolists un treneris (dzimis 1947. gadā)
- Gerijs Šendlings (Garry Shandling), ASV aktieris (dzimis 1949. gadā)
- 29. marts:
- Petija Djūka (Patty Duke), ASV aktrise (dzimusi 1946. gadā)
- Nils Hiļevičs (Ніл Гілевіч, Ни́л Гиле́вич), baltkrievu dzejnieks (dzimis 1931. gadā)
- 31. marts:
- Hanss Dītrihs Genšers (Hans-Dietrich Genscher), vācu politiķis (dzimis 1927. gadā)
- Imre Kertēss (Imre Kertész), Ungārijas rakstnieks (dzimis 1929. gadā)
- Zaha Hadīda (Zaha Hadid, زها حديد), Irākā dzimusi Lielbritānijas arhitekte (dzimusi 1950. gadā)
Aprīlis
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ea/Prince.jpg/120px-Prince.jpg)
- 3. aprīlis — Čezāre Maldīni (Cesare Maldini), itāliešu futbolists un treneris (dzimis 1932. gadā)
- 20. aprīlis — Chyna, amerikāņu cīkstone, kultūriste un pornoaktrise (dzimusi 1970. gadā)
- 21. aprīlis — Prinss (Prince), amerikāņu mūziķis (dzimis 1958. gadā)
- 24. aprīlis — Tomijs Kono (Tommy Kono), amerikāņu svarcēlājs (dzimis 1930. gadā)
- 30. aprīlis — Harolds Kroto (Harold Kroto), britu ķīmiķis (dzimis 1939. gadā)
Maijs
- 6. maijs:
- Patriks Ekengs (Patrick Ekeng), Kamerūnas futbolists (dzimis 1990. gadā)
- Margota Honekere (Margot Honecker), vācu politiķe, VDR vadītāja Ēriha Honekera sieva (dzimusi 1927. gadā)
- 12. maijs — Suzanna Masheta Džonsa (Susannah Mushatt Jones), amerikāņu ilgdzīvotāja, pasaulē vecākais cilvēks (dzimusi 1899. gadā)
- 31. maijs:
- Korija Brokena (Corry Brokken), Nīderlandes dziedātāja (dzimusi 1932. gadā)
- Mohameds Abdelazīzs (محمد عبد العزيز), Rietumsahāras politiķis, Sahrāvī nacionālās atbrīvošanās kustības Polisario frontes līderis (dzimis 1947. gadā)
Jūnijs
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Muhammad_Ali_NYWTS.jpg/120px-Muhammad_Ali_NYWTS.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Gordie_Howe.jpg/120px-Gordie_Howe.jpg)
- 3. jūnijs — Muhameds Ali (Muhammad Ali), amerikāņu bokseris (dzimis 1942. gadā)
- 6. jūnijs:
- Viktors Korčnojs (Виктор Корчной), PSRS un Šveices šahists (dzimis 1931. gadā)
- Pīters Šefers (Peter Shaffer), britu dramaturgs un scenārists (dzimis 1926. gadā)
- 10. jūnijs — Gordijs Hovs (Gordie Howe), kanādiešu hokejists (dzimis 1928. gadā)
- 11. jūnijs — Kristīna Grimija (Christina Grimmie), amerikāņu dziedātāja, dziesmu autore, aktrise (dzimusi 1994. gadā)
- 16. jūnijs — Džo Koksa (Jo Cox), angļu politiķe (dzimusi 1974. gadā)
- 19. jūnijs — Antons Jeļčins (Антон Ельчин, Anton Yelchin), Krievijas izcelsmes amerikāņu aktieris (dzimis 1989. gadā)
- 27. jūnijs — Bads Spensers (Bud Spencer), itāliešu aktieris un dziedātājs (dzimis 1929. gadā)
- 28. jūnijs — Peta Sammita (Pat Summitt), amerikāņu basketboliste un trenere (dzimusi 1952. gadā)
Jūlijs
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Garry_Marshall_2013_cropped.jpg/120px-Garry_Marshall_2013_cropped.jpg)
- 2. jūlijs:
- Eli Vīzels (Elie Wiesel), Rumānijas ebreju izcelsmes ASV rakstnieks (dzimis 1928. gadā)
- Maikls Čimino (Michael Cimino), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1939. gadā)
- Patriks Menings (Patrick Manning), Trinidādas un Tobāgo politiķis, bijušais valsts prezidents (dzimis 1946. gadā)
- Mišels Rokars (Michel Rocard), Francijas politiķis, bijušais valsts premjerministrs (dzimis 1930. gadā)
- 4. jūlijs — Abāss Kijārostamī (عباس کیارستمی `), Irānas kinorežisors, scenārists un producents (dzimis 1940. gadā)
- 7. jūlijs — Laura Mančinelli (Laura Mancinelli), itāļu rakstniece, ģermaniste, medievaliste un pasniedzēja (dzimusi 1933. gadā)
- 12. jūlijs — Gorans Hadžičs (Горан Хаџић), serbu-horvātu politiķis un karavadonis Balkānu karu laikā (dzimis 1958. gadā)
- 13. jūlijs — Abū Omars el Šīšānī (أبو عمر الشيشاني), gruzīnu-čečenu džihādists, Islāma Valsts komandieris Sīrijā (dzimis 1986. gadā)
- 19. jūlijs — Gerijs Māršals (Garry Marshall), amerikāņu aktieris un režisors (dzimis 1934. gadā)
- 20. jūlijs — Pāvels Šeremets (Павел Шарамет), baltkrievu žurnālists (dzimis 1971. gadā)
- 26. jūlijs — Žaks Hamels (Jacques Hamel), franču garīdznieks (dzimis 1930. gadā)
Augusts
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Jo%C3%A3o_Havelange.jpg/120px-Jo%C3%A3o_Havelange.jpg)
- 3. augusts:
- Šahrams Amiri (شهرام امیری), Irānas kodolzinātnieks (dzimis 1977. gadā)
- Kriss Eimons (Chris Amon), Jaunzēlandes autosportists (dzimis 1943. gadā)
- 16. augusts — Žuans Avelanži (João Havelange), Brazīlijas sportists, jurists, uzņēmējs un sporta funkcionārs (dzimis 1916. gadā)
- 17. augusts — Arturs Hillers (Arthur Hiller), Kanādas un ASV televīzijas un kino režisors (dzimis 1923. gadā)
- 22. augusts — Sellapans Ramanatans (Sellapan Ramanathan), Singapūras politiķis, bijušais Singapūras prezidents (dzimis 1924. gadā)
- 24. augusts — Valters Šēls (Walter Scheel), vācu politiķis, bijušais VFR prezidents (dzimis 1919. gadā)
- 25. augusts — Soņa Rikela (Sonya Rykiel), franču modes māksliniece un rakstniece (dzimusi 1930. gadā)
- 29. augusts — Džīns Vailders (Gene Wilder), amerikāņu aktieris (dzimis 1933. gadā)
- 30. augusts:
- Abū Muhammeds el Adnānī (أبو محمد العدناني), Sīrijas kaujienieks un terorists, viens no Islāma valsts līderiem (dzimis 1977. gadā)
- Vera Čāslavska (Věra Čáslavská), čehu vingrotāja (dzimusi 1942. gadā)
- Džo Saters (Joe Sutter), amerikāņu aviācijas inženieris (dzimis 1921. gadā)
Septembris
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Karimov_Ufa.jpg/120px-Karimov_Ufa.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c4/Ciampi_ritratto.jpg/120px-Ciampi_ritratto.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/95/Shimon_Peres%2C_WJC_Plenary_Assembly%2C_2009.jpg/120px-Shimon_Peres%2C_WJC_Plenary_Assembly%2C_2009.jpg)
- 2. septembris — Isloms Karimovs (Islom Karimov), Uzbekistānas politiķis, prezidents (dzimis 1938. gadā)
- 16. septembris — Karlo Adzeljo Čampi (Carlo Azeglio Ciampi), Itālijas politiķis un baņķieris (dzimis 1920. gadā)
- 20. septembris — Kērtiss Hensons (Curtis Hanson), amerikāņu kinorežisors (dzimis 1945. gadā)
- 25. septembris:
- Arnolds Pālmers (Arnold Palmer), amerikāņu golferis (dzimis 1929. gadā)
- Rods Tempertons (Rodn Temperton), angļu dziesmu autors, producents un mūziķis (dzimis 1949. gadā)
- 27. septembris — Klifs Bārtons (Cliff Burton), amerikāņu mūziķis (dzimis 1962. gadā)
- 28. septembris — Šimons Peress (שמעון פרס), Izraēlas politiķis, prezidents un premjerministrs (dzimis 1923. gadā)
Oktobris
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Bhumibol_Adulyadej_2010-9-29_2_cropped.jpg/120px-Bhumibol_Adulyadej_2010-9-29_2_cropped.jpg)
- 5. oktobris — Mihals Kovāčs (Michal Kováč), Slovākijas politiķis, prezidents (dzimis 1930. gadā)
- 9. oktobris — Andžejs Vajda (Andrzej Wajda), poļu kinorežisors (dzimis 1926. gadā)
- 13. oktobris:
- Pūmipons Adunjadēts (ภูมิพลอดุลยเดช), Taizemes karalis (dzimis 1927. gadā)[12]
- Dario Fo (Dario Fo), itāļu satīriķis, dramaturgs, aktieris un komponists (dzimis 1926. gadā)
- 16. oktobris:
- Arsēnijs Pavlovs jeb Motorola (Арсений Павлов), Austrumukrainas prokrievisko separātistu komandieris (dzimis 1983. gadā)
- Kigeli V (Kigeli V), pēdējais Ruandas karalis (dzimis 1936. gadā)
- 19. oktobris — Iveta Šovirē (Yvette Chauviré), franču balerīna un aktrise (dzimusi 1917. gadā)
- 20. oktobris — Junko Tabei (田部井 淳子), japāņu alpīniste (dzimusi 1939. gadā)
- 24. oktobris — Horhe Batlje (Jorge Batlle), Urugvajas prezidents (dzimis 1927. gadā)
- 25. oktobris — Karlušs Albertu Torress (Carlos Alberto Torres), Brazīlijas futbolists (dzimis 1944. gadā)
- 29. oktobris — Pens Sovans (Pen Sovan), Kambodžas premjerministrs (dzimis 1921. gadā)
Novembris
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Leonard_Cohen_2187.jpg/120px-Leonard_Cohen_2187.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4d/Fidel_Castro.jpg/120px-Fidel_Castro.jpg)
- 2. novembris — Oļegs Popovs (Олег Попoв), PSRS un Krievijas cirka mākslinieks, klauns (dzimis 1930. gadā)
- 7. novembris — Leonards Koens (Leonard Cohen), Kanādas rakstnieks un mūziķis (dzimis 1935. gadā)
- 15. novembris — Siksto Durans Baljens (Sixto Durán Ballén), Ekvadoras politiķis, valsts prezidents (dzimis 1921. gadā)
- 18. novembris — Šārona Džonsa (Sharon Jones), amerikāņu mūziķe (dzimusi 1956. gadā)
- 20. novembris — Konstantins Stefanopuls (Κωνσταντίνος Στεφανόπουλος), Grieķijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1926. gadā)
- 24. novembris — Florensa Hendersone (Florence Henderson), amerikāņu aktrise un mūziķe (dzimusi 1934. gadā)
- 25. novembris — Fidels Kastro (Fidel Castro), Kubas prezidents (dzimis 1926. gadā)
- 28. novembris — Marks Taimanovs (Марк Тайманов), Krievijas šahists (dzimis 1926. gadā)
Decembris
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/John_Glenn_Low_Res.jpg/120px-John_Glenn_Low_Res.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f2/George_Michael.jpeg/120px-George_Michael.jpeg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Carrie_Fisher_2013.jpg/120px-Carrie_Fisher_2013.jpg)
- 7. decembris — Gregs Leiks (Greg Lake), angļu mūziķis (dzimis 1947. gadā)
- 8. decembris — Džons Glenns (John Glenn), ASV astronauts un politiķis (dzimis 1921. gadā)
- 18. decembris — Žaža Gabora (Zsa Zsa Gabor), ungāru izcelsmes ASV aktrise (dzimusi 1917. gadā)
- 18. decembris — Mišela Morgana (Michèle Morgan), franču aktrise (dzimusi 1920. gadā)
- 23. decembris — Pīrss Sellerss (Piers John Sellers), ASV astronauts (dzimis 1955. gadā)
- 24. decembris:
- Riks Parfits (Rick Parfitt), angļu mūziķis (dzimis 1948. gadā)
- Ričards Adamss (Richard Adams), angļu rakstnieks (dzimis 1920.)
- 25. decembris — Džordžs Maikls (George Michael), angļu mūziķis (dzimis 1963. gadā)
- 26. decembris — Vera Rubina (Vera Rubin), amerikāņu astronome (dzimusi 1928. gadā)
- 27. decembris:
- Kerija Fišere (Carrie Fisher), amerikāņu aktrise, romānu rakstniece, scenāriste (dzimusi 1956. gadā)
- Ratnasiri Vikremanajake (Ratnasiri Wickremanayake), Šrilankas politiķis, bijušais premjermisnistrs (dzimis 1933. gadā)
- 28. decembris — Debija Renoldsa (Debbie Reynolds), amerikāņu aktrise, dziedātāja, dejotāja (dzimusi 1932. gadā)
Nobela prēmijas
- Ekonomikā — Olivers Hārts un Bengts Holmstrems[13]
- Fizikā — Deivids Tulesss, Dankans Haldeins un Džons Maikls Kosterlics[14]
- Fizioloģijā vai medicīnā — Jošinori Ohsumi[15]
- Ķīmijā — Žans Pjērs Sovažs, Freizers Stodarts un Bernards Ferings[16]
- Literatūrā — Bobs Dilans[17]
- Miera veicināšanā — Huans Manuels Santoss[18]
Atsauces
- ↑ «Saūda Arābijā ar nāvi sodīts pazīstams šiītu garīdznieks». tvnet.lv. 2016. gada 2. janvārī. Arhivēts no oriģināla, laiks: 2016. gada 5. janvārī. Skatīts: 2016. gada 3. janvārī.
- ↑ «Indonēzijas galvaspilsētā sprādzienu sērijā vairāki bojāgājušie». lsm.lv. 2016. gada 14. janvārī.
- ↑ «Taivānas prezidenta vēlēšanās triumfējusi opozicionāre Cai Inveņa». lsm.lv. 2016. gada 16. janvārī.
- ↑ Ina Strazdiņa. «Ziemeļkoreja izmēģinājusi ballistisko raķeti; sasaukta ANO Drošības padomes ārkārtas sēde». lsm.lv, 2016. gada 7. februārī. Skatīts: 2016. gada 14. februārī.
- ↑ «Vēsturisks sasniegums astrofizikā: pirmo reizi novēro gravitācijas viļņus». lsm.lv. 2016. gada 12. februārī. Skatīts: 2016. gada 14. februārī.
- ↑ Gints Amoliņš. «Vēsturisks notikums – tiksies Romas pāvests un Krievijas patriarhs». lsm.lv, 2016. gada 12. februārī. Skatīts: 2016. gada 14. februārī.
- ↑ Toms Pastors. «ASV un Krievija vienojas par pamieru Sīrijā». lsm.lv, 2016. gada 22. februārī. Skatīts: 2016. gada 2. martā.
- ↑ «Igaunijā pirmo reizi par prezidenti kļūst sieviete – Kersti Kaljulaida». lsm.lv. Skatīts: 2016. gada 3. oktobrī.
- ↑ «Par devīto ANO ģenerālsekretāru kļūst Portugāles ekspremjers Gutērrešs». lsm.lv. 2016. gada 13. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 13. oktobrī.
- ↑ «Traģēdija Berlīnes Ziemassvētku tirdziņā: bojā gājuši vismaz 12 cilvēki». delfi.lv. 2016. gada 20. decembrī. Skatīts: 2016. gada 19. decembrī.
- ↑ http://www.delfi.lv/news/arzemes/pramja-ugunsgreka-indonezija-boja-gajusi-23-cilveki.d?id=48362833
- ↑ «Aizsaulē aiziet mūsdienās visilgāk valdījušais monarhs - Taizemes karalis». lsm.lv. 2016. gada 13. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 13. oktobrī.
- ↑ «Nobela prēmija ekonomikā piešķirta par darbu kontraktu teorijā». lsm.lv. 2016. gada 10. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 13. oktobrī.
- ↑ Toms Pastors. «Nobela prēmija fizikā piešķirta par vielas topoloģisko fāžu teorētiskiem atklājumiem». lsm.lv. LETA, 2016. gada 4. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 5. oktobrī.
- ↑ «Nobela prēmija medicīnā piešķirta par autofāgijas mehānisma atklājumiem». lsm.lv. 2016. gada 3. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 3. oktobrī.
- ↑ Toms Pastors. «Nobela prēmija ķīmijā piešķirta par molekulāro mašīnu projektēšanu». lsm.lv. LETA, 2016. gada 5. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 5. oktobrī.
- ↑ «Nobela prēmija literatūrā piešķirta Bobam Dilanam». lsm.lv. 2016. gada 13. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 13. oktobrī.
- ↑ Uģis Lībietis. «Nobela Miera prēmiju saņem Kolumbijas prezidents». lsm.lv, 2016. gada 7. oktobrī. Skatīts: 2016. gada 7. oktobrī.