LIMSwiki
Tartalomjegyzék
Isaszeg | |||
![]() | |||
Honvéd emlékmű | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Magyarország | ||
Vármegye | Pest | ||
Járás | Gödöllői | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Dr. Budaházi Árpád (Családok Isaszegért Egyesület)[1] | ||
Irányítószám | 2117 | ||
Körzethívószám | 28 | ||
Testvértelepülései | Lista | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 11 645 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 205,43 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 54,83 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Isaszeg weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Isaszeg témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Isaszeg város Pest vármegyében, a Gödöllői járásban, a budapesti agglomerációban.
Fekvése
Budapest belvárosától 30 km-re keletre fekszik a Gödöllői-dombságban; határában folyik a Rákos-patak. Szomszéd települései: Gödöllő, Dány, Pécel, Valkó, Nagytarcsa, Kistarcsa és Kerepes.
Története
Első okleveles említése 1274-ből, Ilsuazg formában ismert. Nevét egyes történészek az ószláv irsa/irswa (égerfa), és a magyar zug, szeglet (védett hely) szóösszetétellel magyarázzák, mások szerint magyar nemzetségnév az alapja. Régészeti leletek bizonyítják, hogy már a bronz-korban lakott volt a település környéke. A 12. században épült az Öregtemplom, ami ma műemléki védettséget élvez. A település birtokosa Sándor szebeni és dobokai ispán, majd a Domoszlói család volt. Mátyás király kedvenc vadászterületeihez tartozott. 1529-ben a Báthori-család birtokába került. Mivel az 1536-os pestisjárvány és a törökök portyázása miatt erősen megfogyatkozott a lakosság, 1690-ben német telepesek érkeztek. 1723-tól Grassalkovich Antal tulajdonába került a község, aki először lengyeleket, majd szlovákokat is telepített be, de letelepedtek egyéb szláv családok (pl. szerbek), illete a telepesek közt magyar családokat is találunk. A 19. század végére a szlávok (tótok) közösen egyfajta archaikus szlovák nyelvet használtak.
Petőfi Sándor többször is megfordult itt 1845-1848 között.[3]
Az 1849. április 6-i győztes isaszegi csata napját helyi ünneppé nyilvánították. Helyét a Honvéd emlékmű őrzi. A településtől délre, a Katonapallagon találhatjuk azokat a honvédsírokat, melyek a Görgei Artúr vezette magyar és az osztrák hadsereg ütközetének emlékét őrzik. Az ütközet részleteit illetően Jókai Mór személyesen kérdezősködött a faluban, amikor A kőszívű ember fiai című regényéhez gyűjtött anyagot.
Csernovics Emília, Damjanich János özvegye is több alkalommal járt Isaszegen, itteni tartózkodásakor a Szobor-hegyre, az akkori Zsidó-hegyre járt ki imádkozni (a Honvédszobor abban az időben még nem állt.) A Zsidó-hegy elnevezést a hely a domb lábánál lévő zsidó temetőről kapta.
I. Ferenc József is gyakran járt ide vadászni, amikor Gödöllőn tartózkodott.
1905-ben adták át a polgármesteri hivatal épületét (ma már városháza).
1937-ben épült meg a Szent Istvánnak szentelt római katolikus temploma ("Nagytemplom").
1967-ben megnyílt a falumúzeum, amiben állandó helyet kapott a helytörténeti kiállítás.
2008. július 1-jei hatállyal Sólyom László köztársasági elnök városi címet adományozott a településnek.
Közélete
Tanácselnökei
- 1959–1986: Bodrogi András
- 1986–1990: Dr. Tóthné Pacs Vera
Polgármesterei
- 1990–1994: Dr. Tóthné Pacs Vera (független)[4]
- 1994–1998: Dr. Tóthné Pacs Vera (független)[5]
- 1998–2002: Dr. Tóthné Pacs Vera (független)[6]
- 2002–2006: Dr. Kocsis László (IPK-Fidesz)[7]
- 2006–2010: Hatvani Miklós (Április 6. Kör)[8]
- 2010–2014: Hatvani Miklós (Fidesz-Április 6 Kör)[9]
- 2014–2019: Hatvani Miklós László (Április 6. Kör)[10]
- 2019–2024: Hatvani Miklós (Isaszegi Április 6. Kör Egyesület)[11]
- 2024– : Dr. Budaházi Árpád (Családok Isaszegért Egyesület)[1]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 11 210 | 11 292 | 11 250 | 11 264 | 11 402 | 11 470 | 11 526 | 11 647 | 11 645 |
2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,9%-a magyarnak, 3,2% cigánynak, 0,5% németnek, 0,4% románnak, 2% szlováknak mondta magát (13% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 47,7%, református 7,7%, evangélikus 0,8%, görögkatolikus 0,7%, felekezeten kívüli 12,6% (27,6% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 89,5%-a vallotta magát magyarnak, 2,5% cigánynak, 0,6% németnek, 0,6% szlováknak, 0,2% románnak, 0,1-0,1% lengyelnek, örménynek, bolgárnak, ruszinnak, ukránnak és szerbnek, 3,3% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 32,6% volt római katolikus, 6,3% református, 0,9% görög katolikus, 0,7% evangélikus, 0,1% izraelitának, 0,1% ortodox, 2,9% egyéb keresztény, 0,8% egyéb katolikus, 14,2% felekezeten kívüli (41,2% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/25/IsaszegFotoThalerTamas.jpg/265px-IsaszegFotoThalerTamas.jpg)
- A temetőben álló Szent Márton Római Katolikus templom, az „Öregtemplom”.
- Honvéd emlékmű (A tavaszi hadjárat isaszegi csatájának emlékműve a Szobor-hegyen; Radnai Béla szobrász alkotása).
- Honvéd-sírok
- Magyarországon nem őshonos fák arborétuma Gödöllő felé félúton (az egykori Gödöllői Koronauradalom fenyőkísérleti telepe)
- Falumúzeum – helytörténeti gyűjtemény
- „tőzeges” horgásztavak a Rákos-patakon
- A településtől északra halad el a Csörsz árok.
- Kőkereszt
- Ave Maria Kápolna, a szabadságharcban részt vett isaszegi honvédek nevével.
- A temetőből a Kálváriára vezető Keresztút.
- Zsidó temető a Szobor-hegy lábánál, melyet a második világháború óta nem használnak. A Szobor-hegy régi neve (Zsidó-hegy) erre utalt.
- A Szent Márton Római Katolikus templomtól induló kálvária
Híres emberek
- Itt született 1871. szeptember 1-jén Ripka Ferenc újságíró, politikus, az Erzsébet királyné Gödöllőn című emlékalbum szerzője, Budapest volt főpolgármestere.
- Itt élt Rejtmayer József népi fafaragó művész
- Itt született 1924. szeptember 15-én Lázár György kommunista politikus, miniszterelnök.
- Itt született 1937. július 4-én Ruszt József Kossuth és Jászai Mari-díjas rendező.
- Itt született 1940. július 18-án Takács Zoltán festőművész.
- Itt született 1950. október 5–én Szabados Zsuzsa magyar színésznő.
- Itt született 1979. március 13-án Benik Balázs raliversenyző és 3-szoros magyar bajnok.
- Itt született 1984. augusztus 29-én Kalocsai Richárd, a Reformátusok Lapja volt fotóriportere.
Az isaszegi csatában részt vett honvédtisztek
Aulich Lajos honvédtábornok, Damjanich János honvédtábornok, Fiala János mérnök, Gáspár András huszártábornok, Görgei Artúr honvédtábornok, Hauszer Károly őrnagy, Iglódy Kálmán zászlóalj-parancsnok, Illési Sándor százados, Kaszab János őrnagy, Kmety György dandárparancsnok, Klapka György honvédtábornok, Komlóssy Lajos dandárparancsnok, Lord József kapitány, Madách Pál futár, Sárközy Dénes főhadnagy, Sipos Pál hadnagy. A névsor nem teljes.
Média
- Újság: Isaszeg Önkormányzati Tájékoztató, Isaszegi Hírek Magazin
- TV: Isaszeg TV (ITV) (már megszűnt)
Testvértelepülések
Bojanów, Lengyelország
Csúza, Horvátország
Kishegyes, Szerbia
Csíkkozmás, Románia
Csíkszentmárton, Románia
Kenyhec, Szlovákia
2009-ben Isaszeg elsőként rendezte meg a Testvértelepülések fesztiválját.
Jegyzetek
- ↑ a b Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 7.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ http://www.jokai-bibl.hu/isaszeg_fuzet/isaszeg_fuzet.htm#tortenet_2 Archiválva 2018. március 15-i dátummal a Wayback Machine-ben Isaszeg füzet -- Isaszeg története 1274-től 1848-ig
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 19.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 16.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 16.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 16.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 15.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2019. december 25.)
- ↑ Isaszeg települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. augusztus 1.)
- ↑ Isaszeg Helységnévtár
- ↑ Isaszeg Helységnévtár
Források
Irodalom
- Gerevich Tibor: Magyarország román kori emlékei (Die romanische Denkmäler Ungarns.), Egyetemi nyomda, Budapest, 1938
- Gerő, L. (1984): Magyar műemléki ABC (Hungarian Architectural Heritage ABC), Budapest
- Gervers-Molnár, V. (1972): A középkori Magyarország rotundái (Rotunda in the Medieval Hungary), Akadémiai, Budapest
- Henszlmann, I. (1876): Magyarország ó-keresztyén, román és átmeneti stylü mű-emlékeinek rövid ismertetése (Old-Christian, Romanesque and Transitional Style Architecture in Hungary), Királyi Magyar Egyetemi Nyomda, Budapest
További információk
- Isaszeg Önkormányzatának honlapja
- Tihanyi László: Isaszeg. Történeti áttekintés; Isaszegi Műemlék és Helytörténeti Bizottság–Isaszegi Tanács–Pest megyei Múzeumok Igazgatósága, Isaszeg, 1966 (Pest megyei múzeumi füzetek)
- Etele Józsefné: A Tanácsköztársaság 133 napja Isaszegen és környékén; Népművelési Tanácsadó, Bp., 1969 (Pest megyei múzeumi füzetek)
- II. Rákóczi Ferenc születésének 300. évfordulója és a győztes isaszegi kuruc csata emlékére; szerk. Dürr Sándor, Kovássy Zoltán, Szathmáry Zoltán; Isaszegi Falumúzeum Múzbaráti Köre, Isaszeg, 1977
- Asztalos István: Isaszeg; szerk. Egey Tibor; Száz Magyar Falu Könyvesháza Kht., Bp., 2001 (Száz magyar falu könyvesháza)
- Budaháziné Hargitai Irén: Városunk. Az igazság ösvényén; LA4 Média Kft., Isaszeg, 2009
- Notter Béla–Szmolicza József: Isaszeg. Városnéző séta; TKM Egyesület, Bp., 2008 (Tájak, korok, múzeumok kiskönyvtára)
- Álomszövők – AKÍK vagyunk. Antológia isaszegi költők és írók műveiből; szerk. Haász Irén; Jókai Mór Városi Könyvtár Alkotó Költők és Írók Klubja, Isaszeg, 2015
- Isaszeg a történelem tükrében; szerk. Kovácsné Halomházi Zsuzsanna; Isaszegi Múzeumbarátok Köre, Isaszeg, 2019
- Nagy Eszter: Múlt és jelen. Emlékül a jövő nemzedékének; Biró, Bp., 2020