LIMSpec Wiki
Üdvözlünk a klímaváltozás portálján! | ||||||
![]() A klímaváltozás a világ legnagyobb problémájává nőtte ki magát. A világ kormányainak elsődlegesen ezen válság megoldásán kell dolgozniuk. Kína, USA, Európa széntüzelésű erőműveit fel kell váltsák a megújuló energiaforrások. A világ erdőinek irtását nemzetközileg kell megakadályozni. Az embereknek egyre jobban figyelnie kell a CO2 kibocsátásra, mivel ez a gáz az üvegházhatás egyik előidézője. A klímaváltozás drasztikusan erősödik, ezért tenni kell a jelenség megakadályozása érdekében. A portál célja, hogy a műhellyel együttműködve felhívjuk az emberek figyelmét a növekvő problémára (a Wikipédián keresztül is). Az Európai Unió is tevékenykedik a jelenség ellen, honlapjuk magyar nyelven is megtekinthető (Climatechange.eu).
|
Üvegházhatás
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Greenhouse_Effect_%282017_NASA_data%29.svg/300px-Greenhouse_Effect_%282017_NASA_data%29.svg.png)
Az üvegházhatás a légkör hőmegtartó tulajdonsága, mely számos dologtól függ: mindenekelőtt a Nap távolságától, az üvegházhatású gázok légköri koncentrációjától, illetve az atmoszféra sűrűségétől. Hasonló, de nem azonos folyamat alakul ki jóval kisebb méretekben a fóliasátrakban és az üvegházakban – a nevét is ez utóbbiakról kapta.
Joseph Fourier' fedezte fel 1824-ben, számszerűleg először 1896-ban Svante Arrhenius svéd kémikus vizsgálta. 1998–ban Buenos Airesben 180 ország részvételével ENSZ-konferenciát tartottak az üvegházhatás káros következményeinek csökkentése érdekében.
Folyamata: a Napból az energia rövidhullámú sugárzás formájában érkezik a Földre. A légkörbe lépő sugárzás teljesítménye kb. 1370 watt/négyzetméter. Amíg eljut a földfelszínre ez 324 watt/négyzetméterre csökken. A beérkező energia 30%-a visszaverődik a világűrbe, míg a fennmaradó rész (240 watt/négyzetméter) elnyelődik, melegítve a felszínt. A legnagyobb visszaverődés a sarkokon alakul ki, ahol a felszínt hó és jég borítja, és a napsugarak beesési szöge nagyon alacsony. A felmelegedett felszín felmelegíti a légkört, ahonnan az energia infravörös sugárzás formájában távozik. A Föld által elnyelt és a világűr felé kisugárzott energia évi mérlege nulla. Ha ez nem így lenne, a Föld hőmérséklete szakadatlanul növekedne. Ekkor jön létre az üvegházhatás jelensége. Az üvegházhatású gázok egyfajta falat alkotnak a Föld felszíne és a világűr közt, visszaverve a „világűrbe szánt” plusz energiát, vagyis melegedést okozva. Összegezve átengedik a napsugárzást, de nem engedik át a földfelszínről érkező hősugárzást. Tovább a teljes szócikkhez…
Szén-dioxid és metán
![A szén-dioxid szerkezeti képlete](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/Carbon-dioxide-2D-dimensions.svg/100px-Carbon-dioxide-2D-dimensions.svg.png)
![A CO2 molekula](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Carbon-dioxide-3D-vdW.png/80px-Carbon-dioxide-3D-vdW.png)
A szén-dioxid (képlete: CO2)légköri nyomáson légnemű, gáz halmazállapotú vegyület. A légkörbe számos forrásból kerülhet; szén és széntartalmú anyagok égése, állatok, növények és mikroorganizmusok légzése során keletkezik. A tiszta levegő 0,035% (térfogatszázalék) szén-dioxidot tartalmaz. Ez a mennyiség az elmúlt évtizedekben jelentősen növekedett, ami bizonyítottan hozzájárul a globális felmelegedéshez, azaz a szén-dioxid üvegházgáz. Tovább a teljes szócikkhez…
![Az ammónia szerkezeti képlete](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Methane-2D-stereo.svg/100px-Methane-2D-stereo.svg.png)
A metán (képlete: CH4) színtelen, szagtalan gáz. A földgáz fő alkotórésze (97%-ig metán), szénbányák levegőjében is megtalálható kis mennyiségben. A biogáz egyik jelentős (45-70%) alkotórésze. A természetben is előforduló üvegházhatású gáz, amely főként a szerves anyagok rothadási folyamataiból eredhet. A legnagyobb veszélyforrást ebben az esetben az olvadó tundraövezetek mocsári és lápterületeinek kibocsátása jelentik. Tovább a teljes szócikkhez…
A legnagyobb kibocsátók
Ország | Évi üvegházgáz-kibocsátás[1][2] (2005, a LULUCF-kibocsátásokat nem számítva, millió tonna) |
---|---|
USA | 7 241 |
Kína (1994) | 4 057 |
Oroszország | 2 132 |
Japán | 1 359 |
India (1994) | 1 214 |
Németország | 1 001 |
Kanada | 746 |
Nagy-Britannia | 657 |
Olaszország | 579 |
Franciaország | 558 |
Irán (1994) | 385 |
Magyarország | 80 |
A hét szócikkeTrópusi ciklon A trópusi ciklon több száz kilométer átmérőjű felhőörvény. Ciklonálisan, vagyis az északi féltekén az óramutató járásával ellentétes, a délin vele egyező irányban forog. A Ráktérítő és a Baktérítő közötti területen, azaz a trópuson, pontosan a 10. és a 20. szélességi kör között keletkezik. Az örvénylés irányát nem számítva semmiben sem hasonlít a hazánkban is előforduló mérsékelt övi ciklonokhoz. A Csendes-óceán térségében tájfunnak, a Karib-tenger térségében hurrikánnak hívják. Tovább a teljes szócikkhez...
|
A hét képeA Kellemetlen igazság egyik promóciós posztere. További képek |
Műhelyrészleg