IHE Wiki
Milenijum: | 2. milenijum |
---|---|
Vjekovi: | 16. vijek – 17. vijek – 18. vijek |
Decenija: | 1580-e 1590-e 1600-e – 1610-e – 1620-e 1630-e 1640-e |
Godine: | 1610 1611 1612 – 1613 – 1614 1615 1616 |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9a/%D0%97%D0%B5%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80_1613_%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0.jpg/250px-%D0%97%D0%B5%D0%BC%D1%81%D0%BA%D0%B8%D0%B9_%D1%81%D0%BE%D0%B1%D0%BE%D1%80_1613_%D0%B3%D0%BE%D0%B4%D0%B0.jpg)
Gregorijanski | 1613. (MDCXIII) |
Ab urbe condita | 2366. |
Islamski | 1021–1022. |
Iranski | 991–992. |
Hebrejski | 5373–5374. |
Bizantski | 7121–7122. |
Koptski | 1329–1330. |
Hindu kalendari | |
• Vikram Samvat | 1668–1669. |
• Shaka Samvat | 1535–1536. |
• Kali Yuga | 4714–4715. |
Kineski | |
• Kontinualno | 4249–4250. |
• 60 godina | Yin Voda Vo(l) (od kineske Ng.) |
Holocenski kalendar | 11613. |
Podrobnije: Kalendarska era |
Godina 1613 (MDCXIII) bila je redovna godina koja počinje u utorak po gregorijanskom, odn. redovna godina koja počinje u petak po 10 dana zaostajućem julijanskom kalendaru (linkovi pokazuju godišnje kalendare).
Događaji
- zima 1612/13 - Uskoci ponovo haraju, opljačkali tri turska sela naspram Novigrada, napadaju mletačku Istru, preko dubrovačke teritorije napali Trebinje, na povratku ih kod Sućuraja na Hvaru presreli Mlečani i ubili 60 uskoka sa harambašom Nikolom Hreljanovićem a uskoci ubili kapetana Stefana Venijera[1].
- 11. 1. - Radnici u Dauphinéu otkrili ogroman kostur, možda mastodonta, uvereni da se radi o legendarnom kralju Teutobochusu.
- 20. 1. - Kalmarski rat između Danske-Norveške i Švedske okončan Knäredskim mirom uz posredovanje englesko-škotskog kralja Jamesa I.
- 10. 2. - Bečki sporazum Venecije i Habsburga: car i nadvojvoda obećavaju da Senjani neće više ometati plovidbu i napadati Mlečane i da će u Senj dovesti nemački garnizon[2].
- 14. 2. - Engleska princeza Elizabeth Stuart se udala za Friedricha V. Palatinatskog - njeni potomci će od 1714 biti na britanskom prestolu.
- 24. 2. - Ugarski sabor: 38. članak poziva kralja da postavi bana Erdedija u Hrvatskoj, 39. da Vlasi postanu kmetovi vlastele na čijim se posjedima nalaze (njemački kapetani ometaju ovaj članak, general Trautmansdorf tvrdi 13. 8. da su se Vlasi doselili na 70-80 godina puste zemlje)[3].
- 3. 3. (21. 2. po j.k.) - Rusko Vreme nevolja (Смутное время) okončano posle 15 godina izborom Mihajla Romanova za cara (vl. do 1645) - početak dinastije Romanov (do 1917).
- 24. 3. - Poruka zagrebačkog biskupa Domitrovića srpskim starešinama okupljenim u Marči: Srbi krajišnici se imaju potčiniti biskupu kao vlasniku zemlje - starešine to odbijaju, da se ne bi "zamerili" nadvojvodi Ferdinandu i štajerskoj gospodi[4].
- 27. 3. - Sin Nicholasa Guya je prvo englesko dete rođeno u Kanadi.
- 29. 3. - Samuel de Champlain je prvi nezvanični guverner Nove Francuske u Severnoj Americi.
- 13. 4. - Samuel Argall zarobio Pocahontas kako bi je razmenio za engleske zarobljenike; tokom leta ona prelazi u hrišćanstvo.
- 20. 4. - Holanđanin Apollonius Schotte zauzeo portugalsko ostrvo Solor (Mali sundski otoci), kasnije tokom godine osvaja i nekoliko baza na Timoru.
- 29. 5. - Jaka oluja izaziva poplavu u Tiringiji u kojoj strada 2.261 osoba.
- 29. 6. - Šekspirov Globe Theatre izgoreo u požaru.
- 11. 7. - Krunisan ruski car Mihajlo I.
- 29. 8. - Sicilijanci pod aragonskom krunom porazili tursku trgovačku flotu (en Wiki).
- 10. 10. - Zbor Srba u Ivaniću, u pismu gen. Trautmansdorfu odbacuju vlast zagrebačkog biskupa, priznaju samo cara, inače će se odseliti[5].
- 13. 10. - Gabrijel Betlen uz tursku pomoć izabran za kneza Erdelja.
- 14. 10. - Turci u Carigradu ubili srpskog patrijarha Jovana Kantula[6][7].
- 27. 10. - Ubijen Gabrijel Batori, bivši knez Erdelja.
Tokom/tijekom godine
- Sukob skadarskog sandžakbega sa Crnogorcima jer im želi silom naplatiti harač, protivno povlasticama i zapovijedima Arslan-paše (koji je u pohodu protiv Brđana i Klimenata); sandžakbegu navodno pomagao knez Vujo Rajčev; kada je Arslan-paša izrazio želju posetiti Crnu Goru, ovi ga ljubazno odbijaju jer je za tako nešto potrebna sultanova naredba[8].
- General Trautmansdorf dva puta molio nadvojvodu Ferdinanda da posreduje kod cara Matije kako bi slavonski staleži ostavili Srbe na miru, inače će se pobuniti. Takođe u ovo doba, srpski prvaci se žale i na biskupa Domitrovića koji preti silom u naplati crkvene desetine[4].
- Turci upadali u Slavoniju[9] a turska bihaćka vojska napadala Srbe krajišnike u užoj Hrvatskoj[10] (u Modruši, plene im stoku[11]).
- 1612/13 - Bartol Kašić u misiji po Bosni, Srbiji i istočnoj Slavoniji.
- Osnovana isusovačka gimnazija u Beogradu (samo do 1614)[12].
- Juraj Baraković napisao Vilu Slovinku.
- Pištole i evanđelja Ivana Bandulavića.
- Sastanak u Kučima, pripreme za ustanak protiv Turaka na inicijativu patrijarha Jovana[13].
- Pobunio se Fakhr-al-Din II (Fahredin Manoglu), druski emir u Libanu (traje do 1635).
- približno - John Rolfe prvi put izvozi duvan iz Virdžinije.
- Osnovan Nacionalni univerzitet u Kordobi, najstariji u Argentini i jedan od najstarijih u Amerikama.
- Novelas ejemplares Miguela de Cervantesa.
Rođenja
- 6. 3. - Stjepan Gradić, filozof († 1683)
- 12. 3. - André Le Nôtre, pejzažni arhitekta († 1700)
- 12. 9. - Šimun Divnić, biskup Nina i Feltrea († 1662)
- 15. 9. - François de La Rochefoucauld, pisac († 1680)
- Janko Mitrović, vojskovođa († 1659)
Smrti
- 11. 3. - Ivan II. Drašković, bivši hrvatski ban (* ca. 1550)
- 27. 3. - Sigismund Báthory, bivši erdeljski knez (* 1572)
- Ivan Susanjin, ruski junak
- Dinko Zlatarić, pjesnik (* 1558)
Reference
- ↑ Istorija s. n., 318-9
- ↑ Istorija s. n., 318
- ↑ Horvat, Drugo banovanje Tome Erdeda
- ↑ 4,0 4,1 Istorija s. n., 458
- ↑ Istorija s. n., 458-9
- ↑ Протојереј др Радомир Поповић, Кратак преглед српске цркве кроз историју, rastko.rs
- ↑ Архим. Др. Јустин Поповић, Живот светог Василија Острошког чудотворца, rastko.rs
- ↑ Historija, 545-6
- ↑ Istorija s. n., 453
- ↑ Istorija s. n., 456
- ↑ Ćorović, Preokret u držanju Srba, rastko.rs
- ↑ Historija, 523
- ↑ Pavle S. Radusinović, O nekim pitanjima migracije stanovništva..., rastko.rs (u fusnoti piše da je sastanak bio 1614).
- Literatura
- Historija naroda Jugoslavije II, Školska knjiga Zagreb, 1959
- Istorija srpskog naroda, Treća knjiga, prvi tom, Srbi pod tuđinskom vlašću 1537-1699, SKZ Beograd 1993, ISBN 86-379-0383-5
- Rudolf Horvat, Drugo banovanje Tome Erdeda (hr Wikisource)