Clinfowiki
Sisukord
Ilme
◄ |
18. sajand |
19. sajand
| 20. sajand
| ►
◄ |
1860. aastad |
1870. aastad |
1880. aastad |
1890. aastad
| 1900. aastad
| 1910. aastad
| 1920. aastad
| ►
◄◄ |
◄ |
1892 |
1893 |
1894 |
1895 |
1896
| 1897
| 1898
| 1899
| 1900
| ►
| ►►
1896. aasta (MDCCCXCVI) oli 19. sajandi 96. aasta.
Sündmused maailmas
- 1. märts – Etioopia võitis Adwa lahingus Itaaliat, lõpetades esimese Itaalia-Etioopia sõja.
- 26. märts – Uus-Meremaa Lõunasaarel Brunneri kivisöekaevanduses toimunud riigi ajaloo ohvriterohkemas kaevandusõnnetuses hukkus 65 kaevurit.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Athens_1896_report_cover.jpg/200px-Athens_1896_report_cover.jpg)
- 6. aprill – Kreekas Ateenas algasid 15. aprillini toimunud esimesed kaasaegsed olümpiamängud, kus osalesid 13 riigi meessportlased.
- 7. aprill – Norra polaaruurija Fridtjof Nanseni juhitud ekspeditsioon jõudis Arktikas punkti 86°13,6'N, mis oli sel ajal kõige põhjapoolsem punkt, kus inimene oli käinud.
- 4. juuni – Henry Ford ehitas valmis oma esimese, neljarattalise auto.
- 18. mai – USA Ülemkohus otsustas, et ühistranspordis kehtivad rassisegregatsiooni seadused ei ole vastuolus USA põhiseadusega.
- 26. mai – Nikolai II krooniti Venemaa keisriks.
- 15. juuni – Jaapani tabas 7,2-magnituudiline maavärin ja sellele järgnenud tsunami, mille tõttu hukkus vähemalt 22 000 inimest.
- 6. august – Prantsusmaa parlament toetas hääletusel Madagaskari annekteerimist.
- 16. august – George Carmack avastas Kanadas Klondike'i harujõest kulda, vallandades suure kullapalaviku.
- 27. august – Inglise-Sansibari sõda: Ajaloo kõige lühem sõda lõppes 38 minutit pärast algust Sansibari sultanaadi alistumisega.
- 1. oktoober – Šveitsis asutati ravimifirma Hoffmann–La Roche.
- Emil Kraepelin kirjeldas tänapäeval skisofreeniana tuntud haigust nime dementia praecox all.
- Peterburis toimusid esimesed iluuisutamise maailmameistrivõistlused.
- Inglismaal kirjutati välja esimene teadaolev liiklustrahv.[1]
Sündmused Eestis
- 6. aprill – algasid esimesed nüüdisaegsed suveolümpiamängud. Ainsa eestlasena oli teadaolevalt mängudel kirjas USA sõjalaevastiku neljapaadi koosseisus olev Hermann Lerchenbaum. Tormi tõttu jäi see ala ära.[2]
- 20.–22. juuni (vkj 8.–10.juuni) – Tallinnas toimus VI üldlaulupidu[3].
- 5. juuli (vkj 23. juuni) – Eestimaa Põllumajanduse Ühing hakkas Tallinnas korraldama iga-aastasi Eestimaa kubermangu põllumajanduse ja käsitöö näitusi[3].
- 27. juuli – avati Väikese väina tamm[viide?].
- 29. juuli (vkj 17. juuli) – asutati Pärnu Vana-aja Uurimise Selts[3] ja peatselt ka kohamuuseum.
- 13.–27. august (vkj 1.–15. august) – Riias toimus X ülevenemaaline muinasaja uurijate kongress, kus Eestist osalesid Jaan Jung, Jakob Hurt ja Karl August Hermann.[3]
- 5. september (vkj 23. august) – esimest korda tutvustati Tallinnas Kopli tänaval autot – Benz Velo.[4]
- 4. oktoober (vkj 22. september) – esimest korda näidatakse Tallinnas kino ehk elavaid pilte.[3]
- 17. oktoober (vkj 5. oktoober) – Pärnust Valka sõitis esimene rong.[3]
- 31. oktoober (vkj 19. oktoober) – Raekoja platsil asunud Tallinna turg viidi Narva ja Tartu maantee alguse platsile (Uus turg).[3]
- 13. detsember (vkj 1. detsember) – Jaan Tõnisson hakkas toimetama ajalehte Postimees.[3]
Sündinud
- 2. jaanuar – Dziga Vertov, Nõukogude dokumentalist ja filmikroonik
- 18. jaanuar – Ville Ritola, soome pikamaajooksja
- 20. jaanuar – George Burns, USA näitleja, koomik ja laulja
- 1. veebruar – Anastasio Somoza García, Nicaragua president
- 9. veebruar – Alberto Vargas, Peruu-USA kunstnik
- 22. veebruar – Peter Cheyney, Briti kirjanik
- 22. veebruar – Nacio Herb Brown, USA laulukirjutaja
- 24. veebruar – Richard Thorpe, USA filmilavastaja
- 27. märts – Erich Vadi, Eesti kohtunik
- 29. märts – Ernst Jünger, saksa kirjanik
- 8. aprill – Yip Harburg, USA laulukirjutaja
- 15. aprill – Nikolai Semjonov, Nõukogude Liidu füüsik ja keemik
- 27. aprill – Rogers Hornsby, USA pesapallur
- 29. aprill – Natalie Talmadge, USA näitleja
- 7. mai – Kathleen McKane Godfree, Briti tennisist ja sulgpallur
- 7. mai – Pavel Aleksandrov, Nõukogude Liidu matemaatik
- 28. mai – Konstantin Märska, eesti filmioperaator
- 30. mai – Howard Hawks, USA filmilavastaja
- 7. juuni – Robert S. Mulliken, prantsuse keemik ja füüsik
- 7. juuni – Imre Nagy, Ungari poliitik
- 18. juuni – Blanche Sweet, USA näitleja
- 19. juuni – Erich Koch, Natsi-Saksamaa poliitik
- 14. juuli – Albert Ball, Inglise õhuäss
- 16. juuli – Trygve Lie, Norra poliitik
- 19. juuli – Archibald Cronin, šoti kirjanik ja arst.
- 25. juuli – Josephine Tey, šoti kirjanik
- 6. august – Andrés Eloy Blanco, Venezuela poliitik ja luuletaja
- 8. august – Marjorie Kinnan Rawlings, USA kirjanik
- 9. august – Jean Piaget, šveitsi psühholoog
- 15. august – Gerty Cori, Austria-Ungari-Ameerika biokeemik
- 27. august – Léon Theremin, Nõukogude Liidu leiutaja
- 30. august – Raymond Massey, Kanada näitleja
- 24. september – F. Scott Fitzgerald, USA kirjanik
- 24. september – Elsa Triolet, prantsuse kirjanik
- 26. september – Ingeborg Johansen, taani kirjanik
- 30. oktoober – Ruth Gordon, USA näitleja
- 31. oktoober – Ethel Waters, USA laulja ja näitleja
- 16. november – Oswald Mosley, briti poliitik
- 17. november – Lev Võgotski, Nõukogude psühholoog ja eripedagoog
- 18. november – Paul Rosbaud, austria metallurg
- 19. november – Liidia Kompus, eesti prosaist, näitekirjanik ja tõlkija
- 3. detsember – Michael Balint, ungari psühhiaater ja psühhoanalüütik
- 10. detsember – Juhan Raudsepp, eesti skulptor
- 23. detsember – Giuseppe Tomasi di Lampedusa, itaalia kirjanik
Surnud
- 25. jaanuar – Frederic Leighton, inglise kunstnik ja skulptor
- 12. veebruar – Ambroise Thomas, prantsuse helilooja
- 1. märts – Luigi Bocconi, Bocconi ülikoolile nimeandja
- 22. aprill – Mårten Eskil Winge, rootsi kunstnik
- 7. mai – H. H. Holmes, USA sarimõrvar
- 22. juuni – Benjamin Bristow, USA jurist ja poliitik
- 4. juuli – Marcelo H. del Pilar, Filipiinide kirjanik, ajakirjanik ja jurist
- 13. juuli – Friedrich August Kekulé, saksa keemik
- 1. august – John Everett Millais, i inglise maalikunstnik ja illustraator
- 10. august – Otto Lilienthal, saksa purilendur
- 18. august – Richard Avenarius, saksa filosoof
- 11. september – Francis James Child, USA folklorist
- 23. september – Ivar Aasen, norra keeleuurija ja luuletaja
- 3. oktoober – William Morris, inglise kunstnik, kirjanik ja muinsuskaitsetegelane
- 8. oktoober – George du Maurier, prantsuse-briti kirjanik ja illustraator
- 21. november – Benjamin Ward Richardson, briti arst, anestesioloog ja füsioloog
- 10. detsember – Alfred Nobel, rootsi keemik, Nobeli auhinnale alusepanija
Viited
- ↑ "Liiklustrahvil täitus 120 aastat: 12,9 km/tunnis osutus kihutamiseks" logistikauudised.ee, 18. aprill 2016
- ↑ ESBL veebis (vaadatud 29.12.2014)
- ↑ 3,0 3,1 3,2 3,3 3,4 3,5 3,6 3,7 Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 158
- ↑ Esimesed autod ja autopioneerid Eesti teedel, Maanteemuuseum, vaadatud 07.05.2017
Kirjandus
- Localchronik Revals un Ehstlands – Revalscher protestantischer Kalender für das Jahr 1898 : welches ein Gemeinjahr von 365 Tagen ist : nebst Adressbuch für Estland, 1898, lk. 113–119