Trends in LIMS
Contingut
![]() | |
Tipus | any civil, any de traspàs i any de traspàs que comença en dissabte ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1972 (mcmlxxii) |
Islàmic | 1392 – 1393 |
Xinès | 4668 – 4669 |
Hebreu | 5732 – 5733 |
Calendaris hindús | 2027 – 2028 (Vikram Samvat) 1894 – 1895 (Shaka Samvat) 5073 – 5074 (Kali Yuga) |
Persa | 1350 – 1351 |
Armeni | 1421 |
Rúnic | 2222 |
Ab urbe condita | 2725 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Eleccions Esports Obres Pel·lícules Discs | |
Segles | |
segle xix - segle xx - segle xxi | |
Dècades | |
1940 1950 1960 - 1970 - 1980 1990 2000 | |
Anys | |
1969 1970 1971 - 1972 - 1973 1974 1975 |
1972 fou un any bixest del calendari gregorià (MCMLXXII).
Esdeveniments
- Països Catalans
- Catalunya Nord: Els municipis Òpol i Perellós se junten per formar l'actual vila d'Òpol i Perellós, la vila més septentrional dels Països Catalans.
- Principat de Catalunya: El municipi de la Prenyanosa passa a formar part de Cervera.
- 11 de febrer - Vandellòs (el Baix Camp): hi entra en funcionament la central nuclear Vandellòs I.
- Resta del món
- 10 de gener - Sheikh Mujibur Rahman és nomenat primer cap de govern del nou estat independent de Bangladesh.
- 26 de gener - Una bomba de la banda terrorista pronazi Ustaixa destrueix en vol un avió de la companyia JAT Airways.
- 30 de gener - 13 manifestats morts en els fets del Diumenge Sagnant a Irlanda del Nord. Una altra persona morirà al cap de pocs mesos a causa de les ferides.
- 21 de febrer - La nau soviètica Lluna 20 arriba a la Lluna.
- 21 de febrer - El president nord-americà Richard Nixon visita per primer cop la Xina.[1]
- 7 de març - Madrid (Espanya): la Conferència Episcopal espanyola elegeix com a president el cardenal Vicent Enrique i Tarancón.
- 25 de març - Fracassa un cop d'estat al Salvador per derrocar el president Fidel Sánchez Hernández.
- 10 d'abril - Moren 5.000 persones en un terratrèmol de 7 graus a la província de Fars, Iran.
- 16 d'abril - Centre espacial John F. Kennedy, (Merritt Island, Florida, EUA) Va ser llançat l'Apollo 16, cinquena missió tripulada a la Lluna.[2]
- 22 de maig - Ceilan es converteix en la república de Sri Lanka.
- 6 de setembre - Múnic (Baviera, Alemanya): cinc activistes del grup terrorista Setembre Negre segresta i després assassina 11 atletes i entrenadors israelians que participaven en els Jocs Olímpics (massacre de Múnic).
- 13 d'octubre - Es produeix el famós accident aeri dels Andes on sobreviuen 16 persones durant 72 dies perduts a les muntanyes andines ingerint carn humana dels difunts en l'accident per tal de sobreviure.
- 7 de novembre - Eleccions presidencials dels Estats Units de 1972. El president republicà Richard Nixon és escollit de nou davant de George McGovern.
- 23 de desembre - Un sisme de 6,2 graus mata a 6.000 persones i destrueix la capital de Nicaragua, Managua.
- Creació de la nina Blythe.
Música
M/d | Artistes | Títol | Estil |
---|---|---|---|
Lluís Llach | Com un arbre nu | cançó | |
06/06 | David Bowie | The Rise and Fall of Ziggy Stardust and the Spiders from Mars | rock |
12/04 | Deep Purple | Made in Japan | rock dur |
08/15 | The Doors | Full Circle | fusió |
12/01 | Gentle Giant | Octopus | rock |
06/02 | Pink Floyd | Obscured by Clouds | rock prog. |
05/12 | The Rolling Stones | Exile on Main Street | rock |
09/13 | Yes | Close to the Edge | rock prog. |
Enguany es fundaren l'Esbart del Centre Moral i Instructiu de Gràcia[3] i el grup gallec Fuxan os Ventos.
Premis Nobel
Camp | Guardonats |
---|---|
Física | |
Química | |
Medicina o Fisiologia | |
Literatura | |
Pau | |
Economia |
Videojocs
M/d | jocs | sist. | |
---|---|---|---|
Empire | ![]() |
BASIC | |
Star Trek | ![]() |
PDP | |
10/03 | Invasion | ![]() |
Odyssey |
El 27 de juny s'incorporà l'empresa Atari, fundada pels productors del Computer Space, Nolan Bushnell i Ted Dabney.
-
Atari, Inc. (1972-1984)
-
La Magnavox Odyssey
-
Cabina del Pong
-
Pantalla del Pong
Al setembre eixí al mercat estatunidenc la primera consola de joc, Magnavox Odyssey. El 29 de novembre Atari tragué la màquina recreativa PONG, el primer videojoc popularitzat.
Naixements
- Països Catalans
- 2 de gener - Valls, Alt Camp: Laia Bonet, política catalana i professora de Dret a la Universitat Pompeu Fabra.[4]
- 23 de gener - Barcelona: Natza Farré i Maduell, periodista i comunicadora catalana.[5]
- 30 de gener - Sarrià de Ter, Gironès: Encarnación Granados Aguilera, atleta catalana.[6]
- 11 de febrer - Premià de Mar, Maresme: Marina Ferragut Castillo, jugadora de bàsquet catalana.[7]
- 11 de març - Palma, Mallorcaː Maria-Magdalena Brotons i Capó, doctora en història de l'art i professora de la UIB, experta en cinema.[8]
- 15 de març - Mataró, Maresme: Espartac Peran: periodista i presentador de televisió català.
- 21 de març - Felanitx: Catalina Soler, política mallorquina, alcaldessa de Felanitx, ha estat diputada al Parlament Balear i senadora.[9]
- 23 de març - Montcada, Horta de València: Núria Roca Granell, presentadora de televisió valenciana.
- 15 d'abril - Castelló de la Plana: Carmina Martinavarro Molla, psicòloga i política, ha estat diputada a les Corts Valencianes i regidora.[10]
- 17 de maig:
- Llucmajor: Antoni Vadell i Ferrer, bisbe mallorquí (m. 2022).
- Barcelonaː Marta Andrade, esportista catalana de patinatge artístic sobre gel, vuit cops campiona d'Espanya.[11]
- 26 de maig - Reus: Gerard Escoda Nogués, futbolista català (m. 2023).
- 31 de maig, Carcaixent, Anna Oliver i Borràs, advocada i activista cultural valenciana.[12]
- 3 de juny - Cabras, Sardenyaː Michela Murgia, escriptora sarda (m. 2023).[13]
- 19 de juny - Ripollː Teresa Jordà, política catalana, ha estat alcaldessa de Ripoll, diputada i consellera del Govern de Catalunya.[14]
- 16 de juliol - Sabadell: Carles Belda, acordionista català.
- 28 de juliol - Terrassa, Vallès Occidental: Rosa Boladeras, actriu catalana de teatre i televisió.
- 3 d'agost - Barcelona: Adrià Collado, actor i empresari.
- 30 d'agost - Barcelonaː Cristina Puig i Vilardell, periodista catalana.[15]
- 4 de setembre - Girona: Glòria Gauchia Vila, jugadora de tennis de taula, campiona de Catalunya individual.[16]
- 9 de setembre - Sabadell: Mònica Bosch i Forrellad, esquiadora d'esquí alpí i dirigent esportiva catalana.[17]
- 29 de setembre:
- Barcelonaː Núria Prims, actriu catalana de cinema i televisió.[18]
- Madridː Eva Menor Cantador, advocada i política catalana, alcaldessa de Badia del Vallès des de 2009.[19]
- 6 d'octubre - Barcelonaː Virginia Pérez Alonso, periodista catalana, directora del diari Público.[20]
- 15 de novembre - Barcelona: Montserrat Martí, soprano catalana.[21]
- 25 de novembre - Figueres: Marta Felip i Torres, politòloga catalana experta en administració.[22]
- 6 de desembre - Barcelona: Mariona Carmona i Martínez, jugadora d'hoquei sobre patins i roller derby catalana.[23]
- 15 de desembre - Barcelona: Manuel Gibernau Bultó, conegut com a Sete Gibernau, pilot de motociclisme de velocitat.
- 22 de desembre - Riudellots de la Selva: Sílvia Paneque i Sureda, química i política gironina, regidora de l'Ajuntament de Girona.[24]
- Resta del món
- 1 de gener: Lilian Thuram, futbolista francès.
- 11 de gener, Nova York, Estat de Nova York, EUA: Amanda Peet, actriu estatunidenca.[25]
- 10 de febrer, Rheinfelden, Baden-Württemberg: Hans-Dieter Dreher, genet de salt a cavall alemany.
- 11 de gener, Nova York, Estat de Nova York, EUA: Amanda Peet, actriu estatunidenca.
- 22 de gener, Rio de Janeiro: Miguel Gustavo, escriptor, periodista i Compositor brasiler.
- 1 de febrer, Monròvia, Libèria): Leymah Gbowee, activista africana, Premi Nobel de la Pau de 2011.[26]
- 17 de febrer: Billie Joe Armstrong, vocal i guitarrista estatunidenc dels Green Day.
- 29 de febrer, Madrid: Pedro Sánchez, polític espanyol (actual president del govern espanyol).
- 2 de març,
- Las Palmas de Gran Canaria: Roberta Marrero, artista contemporània, cantant i actriu espanyola.[27]
- Reghin, Romania: Réka Albert, científica romanesa-hongaresa, física i biòloga, creadora del model Barabási-Albert.[28]
- 6 de març: Shaquille O'Neal, basquetbolista estatunidenc.
- 17 de marçː Guayaquil: Ana Cecilia Blum, llicenciada en ciències polítiques i socials, escriptora i periodista equatoriana.[29]
- 19 de març, Esslingen am Neckar, Alemanya: Isabelle Faust, violinista alemanya, una de les violinistes més importants del segle xxi.[30]
- 21 de març, Nairobi, Kenyaː Louise Leakey, antropòloga i paleontòloga.[31]
- 30 de marçː Istanbul: Ravza Kavakçı Kan, política turca.[32]
- 31 de març, Santiago de Xile, Xile: Alejandro Amenábar, director i guionista hispanoxilè.[33]
- 16 d'abril - Montsó (Aragó): Conxita Martínez, tennista.[34]
- 19 d'abril, Recife, Brasil: Rivaldo, futbolista.
- 25 d'abril, Hovsta, Örebro, Suèciaː Sofia Helin, actriu sueca.[35]
- 2 de maig, Hayward, Califòrnia: Dwayne Johnson, lluitador professional i actor nord-americà.
- 10 de maig, Datteln, Alemanya Occ.ː Katja Seizinger, esquiadora alpina alemanya, medallista olímpica i 36 victòries a la Copa del món.[36]
- 21 de maig, Brooklyn, Nova York (EUA): The Notorious B.I.G., raper nord-americà (m. 1997).[37]
- 26 de maig, Palènciaː Trinidad Arroyo, intel·lectual i metgessa espanyola, primera doctora en oftalmologia i otologia a Espanya (m. 1959).[38]
- 3 de juny, Cabras, Sardenyaː Michela Murgia, escriptora sarda.
- 23 de juny: Marsella (França): Zinédine Zidane, futbolista francès.[39]
- 6 de juliol: Laurent Gaudé, dramaturg i escriptor francès, Premi Goncourt 2004.[40]
- 10 de juliol: Sofía Vergara, actriu colombiana.
- 19 de juliolː Umlazi, Sud-áfricaː Zanele Muholi, fotògrafa, artista visual i activista LGBT sud-africana.[41]
- 16 d'agost, Bilbaoː Abigail Lazkoz, artista plàstica basca resident a Nova York, amb una obra basada en la pintura, el dibuix i el text.[42]
- 30 d'agost: Cameron Diaz, actriu estatunidenca.
- 21 de setembre: Liam Gallagher, cantant i compositor britànic d'Oasis.
- 27 de setembre: Gwyneth Paltrow, actriu estatunidenca.
- 28 de setembre, Wisconsin: Kevin MacLeod, compositor estatunidenc.
- 13 d'octubre: Gaëtan Roussel, cantant i músic francès.
- 17 d'octubre: St. Joseph, Missouri (EUA): Eminem, músic de rap estatunidenc.[43]
- 25 d'octubre - París (França): Esther Duflo, economista francesa, Premi Nobel d'Economia de l'any 2019[44]
- 4 de novembre: Luis Figo, futbolista portuguès.
- Buenos Aires: Ariel Abadi, actor argentí.
- Devon: Quentin S. Crisp, escriptor.
Necrològiques
- Països Catalans
- 4 de gener - València: Manuel González Martí, dibuixant, historiador i erudit valencià, fundador del Museu de Ceràmica de València.
- 10 de gener - Barcelona: Carme Bau i Bonaplata, soprano catalana (n. 1889).[45]
- 7 de març - París: Carme Ballester i Llasat, activista pels drets de les dones, republicana, d'esquerres, independentista i la segona esposa del president Lluís Companys (n. 1900).
- 25 de març - València: Francisco Javier Goerlich Lleó, arquitecte valencià.
- 26 d'abril - Barcelona, Catalunya: Martí Barrera i Maresma, polític català, membre d'Esquerra Republicana de Catalunya (n. 1889).[46]
- 27 d'abril - Sant Cugat del Vallès: Gabriel Ferrater i Soler, poeta, crític, traductor i lingüista català (n. 1922).[47]
- 2 de maig - Sabadell: Pere Monistrol i Masafret, fotògraf i futbolista català.
- 25 de maig - Godella: Josefina Robledo Gallego, guitarrista valenciana (n. 1897).[48]
- 12 de juny - València: Raquel Payà, pedagoga valenciana (n. 1918).
- 22 de juliol - Ciutat de Mèxic: Max Aub, escriptor valencià d'origen franco-alemany (69 anys).[49]
- 28 d'agost - Bilbaoː Emma Chacón i Lausaca, pianista i compositora catalana establerta al País Basc (n. 1886).[50]
- 30 de setembre, Els Hostalets d'en Bas: Mercè Bayona i Codina, poetessa catalana.[51]
- 27 de novembre - València: Joan Pere Segura de Lago, arquitecte valencià.
- 1 de desembre - Barcelona: Maria Rusiñol i Denís, pintora, poeta i novel·lista catalana (n. 1887).[52]
- 5 de desembre - Vilanova i la Geltrú: Maria Pérez i Peix escultora catalana (n. 1879).[53]
- 12 de desembre - Sabadell: Esteve Maria Relat i Corominas, metge i alcalde de Sabadell del 1923 al 1930.
- Barcelona: Pau Maria Turull i Fournols, escriptor i advocat català (n. 1878).[54]
- Resta del món
- 23 de gener, Warminster: Maxwell Armfield, il·lustrador i escriptor anglès.
- 27 de gener, Nova Orleans, Louisiana (EUA): Mahalia Jackson, cantant de gòspel, pianista, saxofonista i trompetista (n. 1911).[55]
- 11 de febrer, Chapel Hill: Josephine de Boer, filòloga estatunidenca, pionera dels estudis de catalanística a Nord-amèrica (n. 1886).[56]
- 20 de febrer, San Diego, Califòrnia (EUA): Maria Göppert-Mayer, física estatunidenca d'origen alemany, Premi Nobel de Física de l'any 1963 (n. 1906).[57]
- 27 de març, Laren, Països Baixos: Maurits Cornelis Escher, artista neerlandès (73 anys).[58]
- 6 d'abril, Bonn, República Federal Alemanya: Heinrich Lübke, President de la República Federal Alemanya (79 anys).[59]
- 16 d'abril, Kamakura, Japó: Yasunari Kawabata, escriptor japonès, Premi Nobel de Literatura del 1968 (72 anys).[60]
- 23 d'abril, Santa Eugènia (municipi de Mallorca): Gabriel Coll i Mulet, pedagog mallorquí
- 27 d'abril, Bucarest,(Romania): Kwame Nkrumah, va ser un del polítics líders de la independència de Ghana.(n. 1909).[61]
- 30 d'abril, Lausana, Suïssa: Clara Campoamor Rodríguez, advocada, escriptora, política i defensora dels drets de la dona (84 anys).[62]
- 2 de maig, Washington DC, Estats Units d'Amèrica: John Edgar Hoover, fundador del Federal Bureau of Investigation (FBI) (n. 1895).[63]
- 4 de maig, Princeton, Nova Jersey (EUA): Edward Calvin Kendall, químic nord-americà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1950 (n. 1886).[64]
- 10 de maig, Londresː Geraldine Beamish, tennista anglesa, medallista als Jocs Olímpics d'Anvers (n. 1883).[65]
- 22 de maig, Buckinghamshire, Anglaterraː Margaret Rutherford, actriu britànica (n. 1892).[66]
- 24 de maig, Copenhaguen, Dinamarcaː Asta Nielsen, actriu de cinema danesa i la primera gran estrella del cinema mut (n. 1881).[67]
- 28 de maig,
- Fauconː Violette Leduc, escriptora francesa (n. 1907).[68]
- París (França): Eduard VIII del Regne Unit, rei de la Gran Bretanya i d'Irlanda del Nord, d'Irlanda i dels Dominis britànics d'ultramar, i emperador de l'Índia. Abdicà de la corona per tal de poder-se casar amb la dues vegades divorciada Wallis Simpson (n. 1894)[69]
- 13 de juny, Honolulu, Hawaii (EUA): Geog von Békésy, biofísic hongarès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'an 1961 (n. 1899).[70]
- 27 de juliol, Schruns, Àustria: Richard Nikolaus Graf Coudenhove-Kalergi, polític i geopolític txec, d'ascendència austríaca i japonesa, precursor del moviment paneuropeu (n. 1894).[61]
- 31 de juliol, Braine-l'Alleud (Bèlgica): Paul-Henri Spaak, polític belga, tres vegades Primer Ministre de Bèlgica, que fou President de l'Assemblea Comuna de la Comunitat Europea del Carbó i l'Acer (CECA) i Secretari General de l'OTAN (n. 1899).[71]
- 11 d'agost, New Haven, Connecticut (EUA): Max Theiler, bacteriòleg sud-africà, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia de l'any 1951 (n. 1899).
- setembre: Armando Carvajal Quiroz, compositor i director d'orquestra
- 1 de setembre:
- He Xiangning, revolucionària, feminista, política, pintora i poeta xinesa.
- Pasadena, Califòrnia: May Aufderheide, compositora estatunidenca de ragtime (n. 1888).[72]
- 14 de setembre, San Franciscoː Louise Arner Boyd, exploradora americana de Groenlàndia i l'Àrtic, fotògrafa i escriptora (n. 1887).[73]
- 25 de setembre, Avellanedaː Alejandra Pizarnik, poeta i traductora argentina (n. 1936).[74]
- 1 de novembre, Venècia, Itàlia: Ezra Pound, poeta nord-americà (87 anys).
- 16 de novembre, Baden bei Wienː Vera Karalli, ballarina i actriu russa, pionera del cinema de dansa.[75]
- 3 de desembre, Madrid: Pura Maortua, directora teatral espanyola del segle xx (n. 1883).[76]
- 26 de desembre, Kansas City (Missouri), Estats Units: Harry Truman, 32è President dels Estats Units (n. 1894).
- 27 de desembre, Ottawa, Canadà: Lester Bowles Pearson, dilpomàtic i polític canadenc, Premi Nobel de la Pau de l'any 1957 (n. 1897).
- Madrid: Emilio Novoa González, radiotelegrafista i polític gallec, governador civil durant la Segona República Espanyola (n. 1895).
Referències
- ↑ China.. Debate Editorial, 2012. ISBN 978-84-9992-145-7.
- ↑ «Apollo | History, Missions, & Facts» (en anglès). [Consulta: 23 abril 2020].
- ↑ «Esbart del Centre Moral i Instructiu de Gràcia | Cultura Popular». [Consulta: 29 abril 2020].
- ↑ «Laia Bonet Rull». Casa Asia. [Consulta: desembre 2021].
- ↑ «Berkana, Librería gay y lesbiana - Natza Farré». [Consulta: 25 novembre 2021].
- ↑ «Encarnació Granados Aguilera | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 novembre 2020].
- ↑ «Marina Ferragut Castillo | enciclopèdia.cat». [Consulta: 22 febrer 2020].
- ↑ Ros, Cristina. «“Es mira la UIB com si no tingués res a veure amb la societat, i n’és el reflex”». Ara Balears, 06-11-2021. [Consulta: 5 febrer 2022].
- ↑ «Catalina Soler». diaribalear.es. I Premios Balear del año, 05-09-2018. Arxivat de l'original el 2020-08-11. [Consulta: 19 març 2020].
- ↑ «Fitxa de les Corts Valencianes». Arxivat de l'original el 2015-07-22. [Consulta: 18 juliol 2015].
- ↑ «Marta Andrade Vidal | enciclopèdia.cat». [Consulta: 29 març 2021].
- ↑ «Anna Oliver Borràs». Acadèmia Valenciana de la Llengua. Autors a les aules. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Michela Murgia. L'acabadora». Biblioteca Na Batlessa, d'Artà. Club de lectura. [Consulta: abril 2020].
- ↑ «Teresa Jordà i Roura | enciclopèdia.cat». [Consulta: 28 abril 2021].
- ↑ Melgar, Blai. «Així és Cristina Puig, la nova presentadora del FAQS». Catalunya Diari, 07-01-2019. [Consulta: 8 juliol 2022].
- ↑ «Glòria Gauchia Vila | enciclopèdia.cat». [Consulta: 11 juliol 2020].
- ↑ «Mònica Bosch Forrellad | enciclopèdia.cat». [Consulta: 31 juliol 2020].
- ↑ «Núria Prims | enciclopedia.cat». [Consulta: 30 juliol 2022].
- ↑ «Eva Menor Cantador - La Diputació - Diputació de Barcelona». [Consulta: 31 juliol 2022].
- ↑ Las top 100 mujeres líderes (en castellà). LID Editorial, 20 de juliol de 2015. ISBN 9788483562819.
- ↑ «Montserrat y Bernabé Martí, los hijos de Montserrat Caballé» (en castellà). 20minutos, 06-10-2018. [Consulta: 8 octubre 2022].
- ↑ «Marta Felip Torres D'experta en administració a primera alcaldessa de l'Ajuntament de Figueres». Diari de Girona, 28-12-2012. [Consulta: 23 setembre 2022].
- ↑ «Mariona Carmona Martínez | enciclopèdia.cat». [Consulta: 16 octubre 2020].
- ↑ «Paneque Sureda, Sílvia». Ajuntament de Girona. Servei de Gestió Documental, Arxius i Publicacions (SGDAP). [Consulta: 30 octubre 2020].
- ↑ «Amanda Peet: biografía y filmografía» (en castellà). AlohaCriticón, 22-07-2017. [Consulta: 3 desembre 2021].
- ↑ «Leymah Gbowee. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: febrer 2020].
- ↑ Díaz-Guardiola, Javier. «Roberta Marrero: «Me hice artista porque el mundo real me horrorizaba»» (en castellà). ABC Cultural, 14-03-2017. [Consulta: 6 gener 2021].
- ↑ «Albert Réka». Hungarian Academy of Sciences.
- ↑ «La poesía de Ana Cecilia Blum en el festival La Pluma y la Palabra, en Washington, D.C.». Letra Urbana, 19-07-2014. [Consulta: 15 març 2020].
- ↑ «Isabelle Faust - Munzinger Biographie». [Consulta: 22 gener 2022].
- ↑ «Louise Leakey» (en anglès). alchetron.com. [Consulta: 11 octubre 2020].
- ↑ «Ravza Kavakcı Kan Kimdir». Timetürk Biyografi. [Consulta: 30 març 2020].
- ↑ Sánchez Noriega, José Luis.. Historia del cine: teoría y géneros cinematográficos, fotografía y televisión. Nueva ed. Madrid: Alianza, 2006. ISBN 84-206-7691-8.
- ↑ «Conchita Martínez Bernat | enciclopèdia.cat». [Consulta: 13 febrer 2022].
- ↑ «Svensk Filmdatabas: Sofia Helin» (en suec). [Consulta: 12 agost 2015].
- ↑ «Katja SEIZINGER» (en anglès). FIS. Fédération internationale de ski, 30-07-2013. [Consulta: 27 març 2021].
- ↑ «Notorious B.I.G. | American rapper» (en anglès). [Consulta: 20 maig 2020].
- ↑ Ortiz Gómez, Teresa. «Trinidad Arroyo Villaverde». Real Academia de la Historia. [Consulta: 26 març 2022].
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Zinedine Zidane» (en francès). [Consulta: 25 juny 2020].
- ↑ «Biographie de Laurent Gaudé» (en francès). [Consulta: 20 juliol 2020].
- ↑ Corbal, M. «Zanele Muholi: “Las comunidades negras LGTBI asistimos a más funerales que fiestas”» (en castellà). Afroféminas. Revista antirracista, 22-07-2018. [Consulta: 29 maig 2022].
- ↑ «Biografía y obras: Lazkoz, Abigail» (en castellà). Guggenheim Bilbao Museoa. [Consulta: 19 juny 2020].
- ↑ «Eminem | Biography, Music, Awards, & Facts» (en anglès). [Consulta: 17 octubre 2020].
- ↑ «Esther Duflo. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: febrer 2020].
- ↑ «Carme Bau i Bonaplata | enciclopèdia.cat». [Consulta: 7 gener 2021].
- ↑ Vallès, Edmon, 1920-1980.. Història gràfica de la Catalunya autònoma : 1931/1939. Barcelona: Edicions 62, 1977-1978. ISBN 84-297-1339-5.
- ↑ «Gabriel Ferrater i Soler | enciclopèdia.cat». [Consulta: 21 abril 2020].
- ↑ «Josefina Robledo». Cátedra de guitarra Rosa Gil del Bosque. Arxivat de l'original el 2022-07-06. [Consulta: 19 març 2022].
- ↑ «Max Aub | enciclopèdia.cat». [Consulta: 2 abril 2020].
- ↑ Rodríguez de la Torre, Fernando. «Emma Chacón y de Lausaca». Real Academia de la Historia. [Consulta: 3 juliol 2020].
- ↑ «Recordant a Mercè Bayona i Codina». Ajuntament de La Vall d'en Bas, 08-03-2017. [Consulta: 30 maig 2023].
- ↑ «Entierro de la hija de Don Santiago Rusiñol, María». ABC [Barcelona], 02-12-1972, p. 50.
- ↑ «Maria Pérez Peix» (en anglès). Family Search. [Consulta: 23 novembre 2020].
- ↑ «Casa Fàbrica Turull. La família». Museus Municipals de Sabadell. [Consulta: 16 abril 2020].
- ↑ «Mahalia Jackson» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, actualitzat 22 octubre 2021. [Consulta: 27 novembre 2021].
- ↑ Gulsoy, Joseph; Solà-Solé, Josep M. Catalan studies: volume in memory of Josephine de Boer / Estudis sobre el català: volum en memòria de Josephine de Boer. Barcelona: Institut d'Estudis Catalans i Borràs Edicions, 1977, p. 304 pàg. (Lacetania, 4). ISBN 84-7413-961-9.
- ↑ Merle-Béral, Hélène. 17 mujeres Premios Nobel de ciencias (en castellà). Primera edición. Barcelona: Plataforma, 2018, p. 107. ISBN 978-84-17114-70-1.
- ↑ «The life of Escher» (en anglès). Escher in het Paleis. La Haia. [Consulta: 25 abril 2020].
- ↑ «Heinrich Lübke. German statesman» (en anglès). Encyclopaedia Britannica, 02-04-2020. [Consulta: abril 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Literature 1968» (en anglès). [Consulta: 19 abril 2020].
- ↑ 61,0 61,1 Palmowski, Jan.. Diccionario de historia universal del siglo XX. 1. ed. española. Madrid: Editorial Complutense, 1998. ISBN 84-89784-57-4.
- ↑ «Clara Campoamor». Canal Historia. [Consulta: 28 febrer 2020].
- ↑ «J. Edgar Hoover | Biography & Facts» (en anglès). [Consulta: 5 maig 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1950» (en anglès). [Consulta: 1r maig 2020].
- ↑ «Geraldine Beamish Bio, Stats, and Results». Sports Reference, 18-04-2020. Arxivat de l'original el 2020-04-18. [Consulta: 27 març 2021].
- ↑ «Dame Margaret Rutherford» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 2 abril 2022].
- ↑ «Asta Nielsen» (en anglès). Projecte Women Film Pioneers. Jane Gaines, Radha Vatsal i Monica Dall'Asta, eds. Columbia University Libraries, 2017. Arxivat de l'original el 2021-09-11. [Consulta: 5 agost 2021].
- ↑ Hughes, Alex. Violette Leduc: Mothers, Lovers, and Language (en anglès). MHRA, 1994. ISBN 978-0-901286-41-3.
- ↑ «Edward VIII | Biography, Abdication, & Wife» (en anglès). [Consulta: 12 maig 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Physiology or Medicine 1961» (en anglès). [Consulta: 13 juny 2020].
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Paul-Henri Spaak» (en francès). [Consulta: 19 juliol 2020].
- ↑ «May Frances Aufderheide Kaufman (1888-1972)» (en anglès). Find a Grave Memorial. [Consulta: 8 juliol 2020].
- ↑ «Louise Arner Boyd (1887-1972) - Find A Grave...» (en anglès). [Consulta: 28 juliol 2021].
- ↑ Cervantes. «Alejandra Pizarnik. Biografía literaria» (en castellà). CVC Centro Virtual. [Consulta: 2 febrer 2021].
- ↑ «Вера Каралли / Vera Caralli» (en rus). Kino-teatr, 2016-08-26 (actualitzat 31/01/24). [Consulta: 28 maig 2024].
- ↑ Tavera, Susanna. «Pura Maortua Lombera». Real Academia de la Historia. [Consulta: 11 octubre 2022].