Type a search term to find related articles by LIMS subject matter experts gathered from the most trusted and dynamic collaboration tools in the laboratory informatics industry.
Léda (starogr. Λήδα, lat. Leda) bola dcéra aitólskeho kráľa Thestia a jeho manželky Leukippy, manželka spartského kráľa Tyndarea.
So svojim nastávajúcim manželom sa zoznámila u svojho otca, kde Tyndareos našiel útočisko pred bratom Hippokoónom. Po svadbe žili až do Hippokóonovej smrti u otca, potom sa presťahovali do Sparty, kde Tyndareos prevzal vládu.
Bola matkou štyroch detí: syna Kastora a dcéru Klytaimnéstru mala so svojím mužom; otcom druhých dvoch detí, syna Polydeuka a dcéry Heleny bol najvyšší boh Zeus, ktorý ju zviedol v podobe labute. Spojitosť s týmto ušľachtilým vtákom má i iná legenda, podľa ktorej bezdetní manželia Tyndareos a Léda si veľmi priali deti. Túžba bola bohmi vypočutá a posol bohov Hermes priniesol Léde vajce, podobné labutiemu, z ktorého sa deti vyliahli. Neskôr sa všetky štyri stali významnými postavami antických mýtov.
Léda sa stala častým a obľúbeným námetom umeleckých diel. Za zmienku stojí fakt, že v prevažnej väčšine diel býva zobrazovaná s labuťou.
Už od staroveku bývala zobrazovaná na vázových maľbách. Pozornosť pútajú diela novovekých maliarov s Lédiným námetom. Známe sú obrazy Léda od Giorgioneho z čias okolo roku 1500, Léda s labuťou od Correggia (okolo r. 1532), rovnomenný obraz od Petra Paula Rubensa z rokov 1604 - 1608 a jedno z najznámejších Lédiných vyobrazení z dielne Leonarda z čias okolo roku 1516.
Okrem výtvarných býva Léda námetom viacerých literárnych diel (napr. Johann Wolfgang Goethe, Alexander Sergejevič Puškin a ďalší).