Type a search term to find related articles by LIMS subject matter experts gathered from the most trusted and dynamic collaboration tools in the laboratory informatics industry.
Giorgione | |
![]() Autoportrét, 1500 – 1510, olej na plátne, Múzeum vojvodu Antona Ulricha, Brauschweig | |
Narodenie | 1477/1478 Castelfranco Veneto, Benátska republika |
---|---|
Úmrtie | 1510 Benátky, Benátska republika |
Odkazy | |
Commons | ![]() |
Giorgione, vl. menom Giorgio Barbarelli da Castelfranco (* okolo 1477/1478, Castelfranco Veneto – † 1510, Benátky) bol taliansky renesančný maliar. Je považovaný za zakladateľa benátskeho maliarstva 16. storočia.
V dejinách umenia patrí Giorgioneho dielo k najproblematickejším. Vzniklo v rozpätí iba desiatich rokov (1500 – 1510), v čase veľkých zmien v benátskom maliarstve, kedy intenzívnel prílev nových maliarskych námetov a techník.
O jeho živote je veľmi málo poznatkov. Nie je bezpečne dokázaný dátum jeho narodenia ani pôvod. Do povedomia svetovej verejnosti sa dostal najmä vďaka svojim dielam. Spomína sa iba v dvoch dobových dokumentoch z rokov 1507 – 1508. Prvý potvrdzuje, že namaľoval obraz pre Dóžov palác v Benátkach (ten však pri požiari paláca v roku 1577 zhorel) a v druhom sa uvádza, že namaľoval fresky na fasádu sídla nemeckých obchodníkov v Benátkach (tie sú okrem nepatrných zvyškov rovnako zničené).
Jeho spolupracovníkom na spomínaných freskách bol jeho súčasník Tizian, s ktorým sa spolu učili pravdepodobne v dielni Giovanniho Belliniho. Veľký význam pre jeho ďalší rast malo dielo Leonarda da Vinci, do kontaktu s ktorým prišiel v roku 1500 pri Leonardovom pobyte v Benátkach.
Giorgoneho dielo je skromné, autorstvo mnohých obrazov, ktoré sa mu pripisujú, nie je isté. Znalec talianskeho umenia Marcantonio Michie vo svojich záznamoch z roku 1530 uvádza sedem Giorgioneho diel v benátskych súkromných zbierkach. O troch z nich existujú poznatky dodnes: ide o jeho najslávnejšie diela Búrka, Traja filozofi a Spiaca Venuša. Dva posledne spomínané obrazy pritom dokončili iní umelci – Troch filozofov Sebastiano del Piombo a Venušu Tizian. Niekedy pred rokom 1510 vznikol obraz Koncert v prírode, dnes vystavený v parížskom Louvri.
I keď s Giorgioneho menom je spojené autorstvo iba niečo vyše dvadsiatich obrazov (z nich iba pri šiestich je jeho autorstvo bezpečne doložené), jeho výtvarný prejav bol taký silný, že i tento malý počet diel reprezentuje nástup obdobia vrcholnej renesancie v maliarstve nielen v Benátkach ale v celom Taliansku.
Presný dátum jeho smrti nie je známy. Zomrel predčasne na následky morovej nákazy. Od polovice 16. storočia už o Giorgionem chýbajú akékoľvek autentické záznamy.