Type a search term to find related articles by LIMS subject matter experts gathered from the most trusted and dynamic collaboration tools in the laboratory informatics industry.
Leda (m.kreik. Λήδα, Lēda, myös Λήδη, Lēdē) oli kreikkalaisessa mytologiassa Aitolian kuninkaan Thestioksen tytär ja Spartan kuninkaan Tyndareuksen puoliso.[1]
Ylijumala Zeus rakastui Ledaan ja vietteli tämän joutseneksi tekeytyen. Paeten häntä takaa ajavaa kotkaa Zeus teeskenteli etsivänsä turvaa Ledan sylistä. Tämä kiintyi joutseneen, ja heidän suhteensa, jonka kerrotaan tapahtuneen samana yönä kuin jona Leda makasi miehensä kanssa, tuloksena oli kaksi munaa, joista kuoriutuivat Helena, Klytaimestra, Kastor ja Polydeukes. On hieman epäselvää, ketkä lapsista olivat kuolevaisen kuninkaan ja ketkä kuolemattoman jumalan jälkeläisiä.
Homeroksen Iliaassa kerrotaan, kuinka Helena katsoo alas Troijan muureilta ja ihmettelee, miksei hän näe veljiään akhaijien joukossa. Kertoja huomauttaa, että he molemmat ovat jo kuolleita, mikä viittaisi siihen, että ainakin varhaisimpien perinteiden mukaan molemmat olisivat olleet kuolevaisia. Yleensä kuitenkin Helena ja Polydeukes on luettu kuolemattoman Zeuksen jälkeläisiksi, kun taas Kastor ja Klytaimestra olisivat Tyndareuksen lapsia.
Ledalla oli myös muita tyttäriä Tyndareuksen kanssa: Timandra, Foibe ja Filonoia.
Toinen versio myytistä kertoo, että Helenan äiti olisikin Nemesis, joka myös olisi tullut raskaaksi joutsenhahmoiselle Zeukselle. Paimen löysi munan ja antoi sen Ledalle, joka huolellisesti säilytti sitä arkussa kunnes se kuoriutui. Munasta syntyneen Helenan Leda adoptoi omaksi tyttärekseen. Myös Zeus juhlisti Helenan syntymää luomalla Joutsenen tähdistön taivaalle.