Type a search term to find related articles by LIMS subject matter experts gathered from the most trusted and dynamic collaboration tools in the laboratory informatics industry.
Fatwa (arab. فتوى) on kirjallinen lainopillinen lausuma, jonka islamilainen uskonoppinut antaa jostain šariaa eli Jumalan lakia koskevasta kysymyksestä. Šarian lähteitä ovat Koraani ja Muhammedista kertovat hadithit, joiden joukossa niin sanotut kuusi kirjaa (kutub al-sittah) ovat sunnimuslimeille tärkeimmät.
Islam on kaikenkattava uskonto, jonka sisältämät Jumalan lain määräykset ulottuvat koko inhimillisen elämän kirjolle.[1] Islam kuitenkin kieltää tavallista maallikkoa itse tulkitsemasta pyhiä tekstejä. [2] Muslimit joutuvat näistä syistä kääntymään uskonoppineiden puoleen erilaisissa asioissa saadakseen tietää, mikä on šarian mukainen menettelytapa. Fatwa on uskonnollinen mielipide, jonka antaa uskonasioihin perehtynyt mufti. Hänen tehtävänsä eroaa oikeusistuimessa toimivan uskonnollisen tuomarin eli qadin tehtävistä. Mufti ei ratkaise oikeusjuttuja vaan antaa uskonnollista taustatietoa ja ratkaisuja tilanteisiin, jotka eivät yleensä kuulu oikeusistuimille.
Kun muslimi haluaa tietää, mikä on islamin kanta johonkin asiaan, hän kysyy sitä uskonoppineelta, joka osaa tulkita Koraania ja haditheja. Šarian asiantuntijoita ovat etenkin muftit, joiden antamansa lausunnot, fatwat, ovat Jumalan laista annettuja tulkintoja (fiqh). Muftin tehtäviin ei ole virallista tutkintoa. Mufti saavuttaakin asemansa luottamuksen kautta, jota uskovat tuntevat hänen asiantuntemustaan kohtaan.[3] Keskiajalla eläneeltä oppineelta Ahmad Ibn Hanbalilta kysyttiin, kuinka monta hadithia piti osata, että pystyi antamaan asiantuntevan mielipiteen lakiasioissa. Hanbali arveli, että lukumäärä oli jossain kolmensadan tuhannen ja viidensadan tuhannen välissä. [4]
Yksinkertaisimmin muslimi voi kysyä neuvoa imaamilta, joka johtaa rukouksia moskeijassa. Perinteisesti kysymyksiin vastataan perjantairukouksen jälkeen, missä lainoppineen avustajat keräävät paperilapulle kirjoitetut kysymykset. [5] Fatwa on yleensä suullista vastausta perusteellisempi kirjallinen lausunto, jonka laatiminen vie uskonoppineelta aikaa. Fatwa voi silti olla myös lyhyt suullinen lausunto.[3] Nykyisin on perustettu fatwa-neuvostoja, joita toimii myös internetissä palvelemassa uskovia.
Lausunnossa mufti käy läpi asiaankuuluvia Koraanin kohtia sekä haditheja, jotka yleensä ovat keskenään ainakin jossain määrin ristiriitaisia. Lopuksi hän antaa oman tulkintansa asiasta. Kun vaikeasta asiasta neuvoa kysytään muftilta, saadaan pitkä kirjallinen lausunto, joka toisinaan päätyy vain todennäköiseen arvioon. Fatwa päättyy aina sanoihin "Allah tietää parhaiten".
Vaikka Jumalan laki, šaria, on ikuinen ja muuttumaton, siitä tehty lainopillinen tulkinta, fiqh, vaihtelee.[10] Muftin antama lainopillinen mielipide eli fatwa on yhtäältä vain hänen oma kantansa, mutta toisaalta sen katsotaan silti edustavan yleispätevää šarian tulkintaa. Mufti voi myös muuttaa mieltään ja antaa uuden lausunnon, joka on ristiriidassa edellisen kanssa. Tällöin molemmat ovat yhtä päteviä, ja uskova voi valita niiden välillä.[11] Samasta asiasta onkin yleensä tarjolla erilaisia, myös keskenään ristiriitaisia fatwoja, jotka kaikki ovat silti islamilaisittain päteviä.[12] Näin on asia esimerkiksi naisten ympärileikkausta koskevissa fatwoissa, joita on tehty vastakkaisten kantojen hyväksi. Uudemmat tulkinnat eivät liioin tarkoita sitä, että niitä vanhemmat olisivat muuttuneet vääriksi. Kerran annettu fatwa säilyttää asemansa.
Islamin monimuotoisuuteen kuuluu erilaisten näkemysten kirjo, vaikka monissa avainkysymyksissä islamilainen maailma jakaakin yhteiset tulkinnat. Käytännössä fatwan merkitys riippuu sen antajan asemasta ja arvostuksesta. Muslimit seuraavat normaalisti oman moskeijansa imaamin mielipiteitä. Suositus on, että maallikot seuraavat kussakin asiassa niitä oppineita, joihin he luottavat.[13]
Fatwan toimeenpano ei kuulu uskonoppineelle vaan asianomistajalle.[14]
Islam ei ole pelkästään uskonto, vaan sillä on myös poliittinen puolensa. Islamin tavoitteena on maallisen lainsäädännön korvaaminen Jumalan lailla, jolloin uskonoppineitten antamat fatwat korvaisivat lakia säätävät parlamentit. Islamilaisissa maissa papisto ja hallitusvalta ovat tämän takia aina kamppailleet keskenään vaikutusvallasta.
Tunnettu länsimaiseen sananvapauteen kohdistunut fatwa on ajatollah Ruhollah Khomeinin vuonna 1989 Salman Rushdielle langettama kuolemantuomio. Sen myötä fatwan käsite tuli länsimaissa tunnetuksi. Se johti myös kauan jatkuneeseen väärinkäsitykseen, että fatwat olisivat ainoastaan tappokäskyjä. Perjantaina 12. elokuuta 2022 šiialainen toisen polven maahanmuuttaja puukotti Rushdieta New Yorkissa pidetyssä puhetilaisuudessa.[15][16][17]
” | Tiedotan kaikille maailman urheille muslimeille, että Saatanallisten säkeiden – tekstin, joka on kirjoitettu, editoitu ja julkaistu islamia, islamin profeettaa ja Koraania vastaan – kirjoittaja sekä kaikki kustannustoimittajat ja kustantajat, jotka ovat tietoisia sen sisällöstä, tuomitaan kuolemaan. Kehotan kaikkia uljaita muslimeja, missä päin maailmaa he ovatkaan, tappamaan heidät viipymättä, ettei kukaan uskalla jatkossa loukata muslimien pyhiä uskomuksia. | ” |
– Ajatollah Khomeinin Teheranin radiossa 14. helmikuuta 1989 Salman Rushdielle antama fatwa. [18] |
Kuuluisa poliittinen fatwa on Osama bin Ladenin vuonna 1998 antama käsky hyökätä amerikkalaisia vastaan. Siinä Yhdysvaltain joukkoja verrattiin saatanaan, julistettiin pyhä sota Yhdysvaltoja vastaan ja kehotettiin tappamaan kaikki amerikkalaiset ja heidän liittolaisensa ”missä ja millä keinoilla tahansa”. Syyskuun 11. päivän terrori-iskuja vuonna 2001 pidetään suorana seurauksena bin Ladenin fatwasta. On kuitenkin myös katsottu, että bin Ladenia ei voi pitää taustansa perusteella muftina, eikä hän siten voi antaa fatwoja. Myös sodan julistaminen kuuluu šarian mukaan vain kalifille.[3]
Vuonna 2010 Saudi-Arabia sulki joukon internetissä toimivia fatwa-sivustoja, joiden antamia uskonnollisia ohjeita se piti hallinnolleen uhkana.[19]