Design of generalized search interfaces for health informatics
Koronaviruspandemia 2019– | |
---|---|
![]() Varmennetut tautitapaukset maittain suhteessa väestöön |
|
Yleistä | |
Virus | SARS-CoV-2 |
Tauti | COVID-19 |
Ensimmäinen tapaus | |
Aika | 1. joulukuuta 2019 (vahvistetusti) |
Paikka | Wuhan, Hubei, Kiina |
Tapaukset | |
Vahvistetut | 704 753 890 [1] |
Parantuneet | 675 619 811 [1] |
Kuolleet | 7 010 681 [1] |
Tiedot päivitetty viimeksi 13.4.2024. |
Koronaviruspandemia 2019– eli COVID-19-pandemia on joulukuussa 2019 kiinalaisesta Wuhanin kaupungista alkanut pandemia.[2] Pandemiassa taudinaiheuttaja on aiemmin tuntematon koronavirus SARS-CoV-2, joka aiheuttaa ihmisessä COVID-19-nimistä tautia. COVID-19 on määritelty Suomessa valvottavaksi tartuntataudiksi.
Maailman terveysjärjestö WHO julisti epidemian pandemiaksi 11. maaliskuuta 2020.[3] Vuoden 2020 alussa viruksen arvioitiin leviävän suurimpaan osaan maailman väestöstä.[4][5]
1. tammikuuta 2023 mennessä tartunta oli vahvistettu yli 262 miljoonalla ihmisellä. Taudista oli parantunut arviolta 238 miljoonaa ihmistä.[6]
Pandemian alusta vuoden 2021 loppuun mennessä tautiin kuoli maailmassa virallisten lukujen mukaan 5,94 miljoonaa ihmistä, mutta tilastollisten mallien perusteella kuolleisuuden on arvioitu nousseen kokonaisuudessaan 19,0 miljoonaan[7].
Länsimaat olivat varautuneet huonosti pandemiaan.[8] Monet Itä-Aasian maat reagoivat pandemiaan melko nopeasti, koska niillä oli kokemusta SARS- ja MERS-epidemioista. Useiden länsimaiden toiminta taudin leviämisen hidastamiseksi oli alussa vitkuttelevaa ja horjuvaa.[9][10] Pandemia näkyi monien maiden terveydenhuollossa potilaiden suurina määrinä ja suojatarvikkeiden ja hengityskoneiden puutteena, mikä lisäsi kuolleisuutta.[11][12] Monien maiden terveydenhuolto ylikuormittui.[13][14]
Maaliskuussa 2020 koronaviruspandemian takia tehtiin useissa maissa sulkutoimia, joilla pyrittiin hidastamaan taudin etenemistä.[15][16] Kouluja, urheilukilpailuja, ravintoloita ja joukkokokouksia suljettiin, ja maiden rajoille sekä maiden sisälle asetettiin kulkukieltoja,[17] ja ihmisiä joutui työttömiksi.[18] Monin paikoin ihmiset välttivät kaupungeissa turhaa kaduilla liikkumista.[19] Jotkut pyrkivät siirtymään pandemiaa pakoon maaseudulle tai muualle eristyksiin.[20][21] Taudin leviämisriskiä kohtaan oli piittaamattomuutta. Maaliskuussa sulkutoimien takia yhteiskuntien talous supistui suuresti, joten sulkuja vastustettiin joissakin maissa.[22][23]
Sulkutoimet haittasivat monien maiden talouksia,[24] minkä vuoksi ne pyrkivät avaamaan yhteiskuntia ainakin osittain taudin voimakkaan leviämisen uhasta huolimatta.[25][26] Sulkujen avaamisten uskottiin johtavan epidemioiden pahenemisiin.[27]
Huhti-toukokuussa 2020 epidemia näytti monin paikoin hiipuvan.[28][29] Tilanne oli monissa maissa silti paha.[30][31] Uusia tautiaaltoja ennustettiin.[32][33] Esimerkiksi Yhdysvalloissa tauti alkoi levitä taas voimakkaammin, ja uusia tartuntaryppäitä oli monissa maissa.[34]
Syys-lokakuussa delta-virusmuunnoksen myötä epidemia paheni monissa Euroopan maissa.[35][36] Se johti moniin paikallisiin rajoituksiin.[37][38] Joissakn maissa niitää vastaan mellakoitiin ja osoitettiin mieltä.[39][40][41]
Pandemian aikana arvioitiin myös viruksen tai sen aiheuttaman taudin heikkenemistä. Kaksi italialaista lääkäriä arvioi kesäkuun alussa 2020, että virus oli edeltävinä kuukausina menettänyt tehoaan ja muuttunut vähemmän voimakkaaksi.[42]
Vuoden 2022 aikana moni maa on luopunut koronarajoituksista. 5. toukokuuta 2023 WHO julisti, että pandemia ei aiheuta enää maailmanlaajuista terveydellistä hätätilaa. COVID-19-tauti on silti WHO:n mukaan edelleen terveydelle maailmanlaajuinen uhka.[43][44]
Helmikuusssa 2023 havaittiin uusi herkästi tarttuva virusvariantti EG.5, joka vaikuttaa aiempia herkemmältä kiertämään immuniteettia piikkiproteiiniensa avulla. Ensiksi variantti havaittiin Yhdysvalloissa ja Suomessa kesäkuussa. Kyseinen variantti kiertää pandemian tavoin maailmaa, mutta sitä ei pidetä aiempia vakavamman sairauden aiheuttajana.[45]
Koronavirus
- Pääartikkeli: SARS-CoV-2
SARS-CoV-2 tunnetaan myös aiemmilla nimillä 2019-nCo-virus (lyhenne 2019-nCoV, eng. 2019-novel Coronavirus, 2019 uusi koronavirus).
SARS-CoV-2 on seitsemäs tunnettu ihmiseen tarttuva koronavirus. Muita ovat olleet SARSin aiheuttaja SARS-CoV ja MERSin aiheuttaja MERS-CoV sekä HCoV-OC43, HCoV-229E, HCoV-NL63 ja HCoV-HKU1.[2]
Tautikuolleisuus
- Pääartikkeli: COVID-19
Tautiin ei ole lääkettä. Kiinan testattujen tapausten mukaan noin 80 prosenttia sairaustapauksista on lieviä. COVID-19 kehittää noin 14 prosentissa tapauksista vakavia keuhko-oireita ja noin viidessä prosentissa kriittisen tilan.[46][47] Toisaalta esimerkiksi Italiassa 16 prosenttia sairaalaan otetuista COVID-19-potilaista vaati tehohoitoa.[48] Sairaus on vaarallisin iäkkäille ja pitkäaikaissairaille, mutta voi aiheuttaa vakavia oireita tai kuoleman nuorille aikuisillekin.[49][50]
Wuhanissa tapauskuolleisuus oli maaliskuun alun julkaisun mukaan 3,6 prosenttia.[51] Italiassa testattujen tapauskuolleisuus oli maaliskuun lopulla noin 9 prosenttia,[52] mutta nousi sairauden kulun edetessä jo 12 prosenttiin (5. huhtikuuta 2020),[53] kun testattujen osuus väestöstä pysyi vielä suppeana. Nämä lukemat perustuivat raakatietoon, jossa on mukana vain testatut tapaukset.
WHO:n 19. maaliskuuta antaman arvion mukaan kuolleisuus koronavirukseen on noin 0,3–1,0 prosenttia. Imperial Collegen mukaan kuolleisuus on keskimäärin 0,9 prosenttia, ja vaihteluväli oli 0,4–1,4 prosenttia.[54] WHO:n epidemiologin elokuussa 2020 antaman ilmoituksen mukaan koronaviruksen kuolleisuus infektiota kohden on 0.6 prosenttia.[55]
Etelä-Koreassa on noin yhden prosentin kuolleisuus.lähde? Kuolleisuus voi olla huomattavasti keskiarvoja korkeampi tai matalampi riippuen hoidon laadusta, iästä, muista sairauksista, sairastumisalueesta ja muista tekijöistä.[56] Niinpä tapauskuolleisuus oli ennen maaliskuun puoliväliä ikäryhmästä riippuen yleensä välillä 0,2–14,8 prosenttia.[57] Italian kansanterveyslaitoksen huhtikuun 5. päivänä raportin mukaan laboratoriovarmennettujen, ikäryhmän 80–89-vuotiaat sairastuneiden Covid-19-taudin tapauskuolleisuus oli kivunnut jo yli 30 prosentin.[53]
Vuonna 2022 koronavirus tarjosi tiedeyhteisölle vielä uuden yllätyksen: Sairastettu koronavirusinfektio näyttää vielä laajojen mutta vertaisarviomattomien tutkimusten mukaan olevan jopa riskitekijä uuden koronavirusinfektion vakavuutta suurentavana tekijänä. Syitä tähän vasta aprikoidaan.[58]
Tapahtumahistoria
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemian 2019– tapahtumahistoria
1. joulukuuta 2019 Kiinan Wuhanin terveysviranomaiset tekivät ensimmäisen havainnon uudesta virustyypistä. Virus saattoi levitä Wuhanissa jo lokakuussa.[59][60] Kiinan viranomaiset kertoivat alun perin ensimmäisen tartunnan ilmenneen viikkoa myöhemmin. Potilaalla ei ollut myöskään kytköstä Huananin ruokatoriin.[61]
Levinneisyys
Valtiot ja alueet[a] | Tapaukset [b] | Kuolleet [c] | |
---|---|---|---|
189 | 119 913 953 | 2 654 629 | |
![]() |
29 438 781 | 534 889 | |
![]() |
11 483 370 | 278 229 | |
![]() |
11 385 339 | 158 725 | |
![]() |
4 350 728 | 90 958 | |
![]() |
4 271 710 | 125 753 | |
![]() |
4 131 882 | 90 583 | |
![]() |
3 223 142 | 102 145 | |
![]() |
3 183 704 | 72 258 | |
![]() |
2 879 390 | 29 489 | |
![]() |
2 580 506 | 73 463 | |
![]() |
2 303 144 | 61 143 | |
![]() |
2 195 722 | 53 670 | |
![]() |
2 166 290 | 194 710 | |
![]() |
1 906 632 | 47 178 | |
![]() |
1 746 953 | 61 230 | |
![]() |
1 529 420 | 51 326 | |
![]() |
1 516 865 | 29 969 | |
![]() |
1 419 455 | 38 426 | |
![]() |
1 407 963 | 48 841 | |
![]() |
1 402 420 | 23 379 | |
![]() |
1 172 975 | 16 200 | |
![]() |
914 595 | 22 455 | |
![]() |
891 110 | 21 674 | |
![]() |
859 709 | 21 483 | |
![]() |
819 987 | 6 025 | |
![]() |
814 257 | 16 684 | |
![]() |
808 283 | 22 441 | |
![]() |
758 184 | 13 751 | |
![]() |
712 527 | 13 146 | |
![]() |
626 893 | 12 837 | |
![]() |
607 453 | 13 537 | |
![]() |
570 645 | 10 112 | |
![]() |
557 395 | 8 545 | |
![]() |
524 196 | 17 083 | |
![]() |
516 277 | 4 719 | |
![]() |
493 568 | 8 873 | |
![]() |
488 937 | 8 723 | |
![]() |
477 053 | 5 346 | |
![]() |
447 683 | 8 600 | |
![]() |
426 397 | 1 395 | |
![]() |
418 448 | 5 380 | |
![]() |
382 407 | 6 567 | |
![]() |
347 919 | 5 994 | |
![]() |
337 960 | 8 605 | |
![]() |
323 763 | 1 213 | |
![]() |
302 323 | 2 095 | |
![]() |
302 221 | 16 236 | |
![]() |
278 557 | 11 285 | |
![]() |
275 231 | 3 014 | |
![]() |
275 148 | 3 650 | |
![]() |
274 541 | 3 195 | |
![]() |
259 389 | 11 958 | |
![]() |
251 045 | 5 685 | |
![]() |
246 045 | 3 222 | |
![]() |
241 834 | 8 389 | |
![]() |
240 295 | 3 282 | |
![]() |
226 741 | 4 534 | |
![]() |
221 151 | 2 392 | |
![]() |
221 147 | 7 091 | |
![]() |
209 523 | 1 172 | |
![]() |
209 304 | 2 268 | |
![]() |
209 093 | 2 862 | |
![]() |
205 644 | 3 410 | |
![]() |
204 463 | 4 330 | |
![]() |
200 374 | 3 934 | |
![]() |
190 924 | 11 300 | |
![]() |
182 881 | 6 568 | |
![]() |
180 014 | 3 476 | |
![]() |
178 702 | 3 265 | |
![]() |
178 277 | 4 334 | |
![]() |
175 467 | 2 550 | |
![]() |
170 252 | 266 | |
![]() |
160 657 | 2 013 | |
![]() |
146 867 | 1 608 | |
![]() |
145 379 | 1 430 | |
![]() |
144 993 | 2 386 | |
![]() |
142 160 | 5 446 | |
![]() |
142 147 | 3 202 | |
![]() |
131 001 | 484 | |
![]() |
117 474 | 2 045 | |
![]() |
115 265 | 3 036 | |
![]() |
113 236 | 1 913 | |
![]() |
112 646 | 3 319 | |
![]() |
96 017 | 1 675 | |
![]() |
93 959 | 1 769 | |
![]() |
90 097 | 4 636 | |
![]() |
87 907 | 527 | |
![]() |
87 762 | 685 | |
![]() |
86 917 | 1 483 | |
![]() |
84 807 | 719 | |
![]() |
84 797 | 1 158 | |
![]() |
83 693 | 1 129 | |
![]() |
80 678 | 622 | |
![]() |
80 440 | 639 | |
![]() |
77 213 | 1 702 | |
![]() |
71 691 | 712 | |
![]() |
66 869 | 786 | |
![]() |
64 516 | 725 | |
![]() |
62 377 | 1 954 | |
![]() |
61 472 | 370 | |
![]() |
60 117 | 30 | |
![]() |
57 503 | 681 | |
![]() |
55 985 | 2 457 | |
![]() |
41 200 | 458 | |
![]() |
40 622 | 601 | |
![]() |
40 581 | 334 | |
![]() |
39 651 | 240 | |
![]() |
37 653 | 211 | |
![]() |
36 892 | 963 | |
![]() |
36 484 | 1 503 | |
![]() |
34 098 | 424 | |
![]() |
32 789 | 1 082 | |
![]() |
30 873 | 1 940 | |
![]() |
30 499 | 485 | |
![]() |
29 130 | 909 | |
![]() |
27 014 | 717 | |
![]() |
27 005 | 87 | |
![]() |
26 535 | 351 | |
![]() |
21 572 | 64 | |
![]() |
21 380 | 521 | |
![]() |
21 356 | 326 | |
![]() |
20 186 | 280 | |
![]() |
17 742 | 102 | |
![]() |
17 438 | 444 | |
![]() |
17 237 | 661 | |
![]() |
16 660 | 96 | |
![]() |
16 478 | 1 099 | |
![]() |
16 101 | 156 | |
![]() |
13 308 | 90 | |
![]() |
12 632 | 250 | |
![]() |
12 372 | 144 | |
![]() |
12 370 | 316 | |
![]() |
11 281 | 203 | |
![]() |
11 266 | 113 | |
![]() |
10 530 | 309 | |
![]() |
9 490 | 104 | |
![]() |
9 329 | 131 | |
![]() |
9 190 | 367 | |
![]() |
9 160 | 207 | |
![]() |
9 024 | 176 | |
![]() |
8 913 | 360 | |
![]() |
8 658 | 185 | |
![]() |
8 070 | 95 | |
![]() |
7 783 | 140 | |
![]() |
6 562 | 98 | |
![]() |
6 537 | 175 | |
![]() |
6 501 | 81 | |
![]() |
6 268 | 63 | |
![]() |
6 072 | 29 | |
![]() |
5 023 | 63 | |
![]() |
4 985 | 153 | |
![]() |
4 860 | 182 | |
![]() |
4 309 | 154 | |
![]() |
4 126 | 77 | |
![]() |
4 083 | 4 | |
![]() |
4 031 | 51 | |
![]() |
3 937 | 79 | |
![]() |
3 635 | 146 | |
![]() |
3 447 | 52 | |
![]() |
3 421 | 37 | |
![]() |
3 315 | 16 | |
![]() |
3 038 | 7 | |
![]() |
2 836 | 689 | |
![]() |
2 612 | 55 | |
![]() |
2 554 | 35 | |
![]() |
2 461 | 3 | |
![]() |
2 430 | 26 | |
![]() |
2 173 | 21 | |
![]() |
2 107 | 27 | |
![]() |
2 078 | 32 | |
![]() |
2 030 | 85 | |
![]() |
1 680 | 9 | |
![]() |
1 325 | 1 | |
![]() |
985 | 10 | |
![]() |
963 | 27 | |
![]() |
868 | 1 | |
![]() |
742 | 10 | |
![]() |
712 | 13 | 651 |
![]() |
509 | 21 | |
![]() |
199 | 3 | |
![]() |
196 | 0 | |
![]() |
156 | 0 | |
![]() |
148 | 1 | |
![]() |
66 | 2 | |
![]() |
48 | 0 | |
![]() |
43 | 0 | |
![]() |
27 | 0 | |
![]() |
18 | 0 | |
![]() |
9 | 2 | |
![]() |
4 | 0 | |
![]() |
3 | 1 | |
![]() |
3 | 0 | |
![]() |
1 | 0 | |
Lähde: Johns Hopkins University | |||
Päivitetty 15. maaliskuuta. 2021 | |||
Huomiot
|
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/26/COVID-19_Outbreak_World_Map.svg/240px-COVID-19_Outbreak_World_Map.svg.png)
Ennusteet
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemian ennusteet ja mallit
Koronaviruspandemian ennusteet ja mallit ovat eri tavoin laadittuja koronavirustautiepidemian tulevaisuutta kuvaavia kehitysarvioita.
Suomessa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Suomessa
Suomessa oli keväällä 2020 koronavirusaalto, jossa kuoli yli 300 henkilöä. Syys-lokakuussa alkoi uusi koronavirusaalto. Kesällä 2021 tartunnat lähtivät nousuun uuden delta-virusvariantin lähdettyä leviämään. Seuraavan, omikron-virusvariantin, ensimmäiset epäilyt todettiin Suomessa marraskuussa 2021.[62]
Ruotsissa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Ruotsissa
Ruotsi valitsi koronaviruskriisin käsittelynä strategian, jolla se pyrki hidastamalla taudin leviämistä luomalla väestöön laumasuojaa. Tämän strategian varjopuolena oli suuri kuolleisuus. Sen etu oli puolestaan se, ettei taloutta ja yhteiskuntaa häiritty raskailla ja kalliilla sulkutoimilla. Kuitenkin vasta-ainetutkimusten mukaan laumasuoja oli vielä kaukana toukokuussa 2020.
Kiinassa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Kiinassa
Koronaviruspandemia 2019– lähti liikkeelle Kiinasta vuoden 2019 lopulla. Pandemian aiheuttanut koronavirus SARS-CoV-2 havaittiin ensimmäisen kerran 11 miljoonan asukkaan Wuhanin kaupungissa joulukuussa 2019. Sieltä se levisi ensin muualle Kiinaan ja kehittyi lopulta maailmanlaajuiseksi pandemiaksi.
Italiassa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Italiassa
Koronaviruspandemia 2019– on ollut Italiassa Euroopan pahimpia. Ensimmäiset varmistetut tartunnat Italiassa todettiin 31. tammikuuta 2020.[63] Marraskuussa 2020 julkaistun tutkimuksen mukaan Italiassa oli löytynyt koronaviruksen vasta-aineita näytteistä, jotka on otettu vuoden 2019 lokakuun ensimmäisellä viikolla, eli tartunnat ovat tapahtuneet syyskuussa 2019. Näytteet oli alun perin otettu keuhkosyöpätutkimusta varten.[64]
Espanjassa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Espanjassa
31. tammikuuta 2020 todettiin Espanjassa ensimmäinen COVID-19-tapaus, minkä jälkeen tauti levisi nopeasti. Ensimmäinen sairaudesta aiheutunut kuolemantapaus tapahtui 13. helmikuuta.
Ranskassa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Ranskassa
Ranskan ensimmäinen koronavirukseen sairastunut todettiin 24. tammikuuta 2020.[65]
Yhdistyneessä kuningaskunnassa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Yhdistyneessä kuningaskunnassa
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f5/Shopping_in_rubber_gloves_and_a_face_mask_Sainsbury%27s_north_Finchley_London_15_March_2020_coronavirus_COVID_19_scare.jpg/250px-Shopping_in_rubber_gloves_and_a_face_mask_Sainsbury%27s_north_Finchley_London_15_March_2020_coronavirus_COVID_19_scare.jpg)
Ensimmäiset tunnetut tartunnat todettiin maassa 31. tammikuuta 2020. Ensimmäinen taudista aiheutunut kuolema tapahtui 5. maaliskuuta 2020.[66]
Saksassa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Saksassa
Ensimmäiset varmistetut COVID-19-tapaukset Saksassa todettiin 27. tammikuuta 2020.[67]
Yhdysvalloissa
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Yhdysvalloissa
2019– koronaviruspandemian ensimmäinen varmistettu tartunta Yhdysvalloissa todettiin 20. tammikuuta 2020.[68][69] Yhdysvalloissa on todettu eniten COVID-19-tartuntoja ja -kuolemia. [70]
Venäjällä
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemia Venäjällä
Ensimmäiset varmistetut COVID-19-tapaukset Venäjällä todettiin 31. tammikuuta 2020 kahdella kiinalaisturistilla.[71]
Maailmalla
Pandemia keskittyi huhtikuussa Eurooppaan, Venäjälle ja Yhdysvaltoihin. Keski- ja Etelä-Amerikan tautitapausten suhteellinen osuus nousi toukokuussa. Brasiliassa kuoli kesäkuun puoliväliin mennessä 40 000 koronavirukseen. Euroopassa muun muassa Ruotsin ja Venäjän epidemiat jatkoivat voimakkaina. Euroopan pandemia hiljeni kesällä, kun Amerikan mantereen pandemia saavutti huippunsa.
4. maaliskuuta 2021 maailmassa oli yli 116 miljoonaa koronavirustartuntaa. Niihin oli kuollut yli 2.5 miljoonaa ihmistä.[72] Euroopassa oli uusi koronaviruspandemian aalto syys-lokakuusta alkaen vuonna 2020.[73] Se uhkasi kuormittaa vakavasti terveydenhuoltoa. Yhdysvalloissa epidemia laantui hieman syys-lokakuussa, mutta alkoi kiihtyä jälleen marraskuussa.[74]
Toimenpiteitä eri maissa
- Pääartikkeli: Vastatoimet vuoden 2020 koronaviruspandemiaan
Useimmat maailman maat pyrkivät rajoitustoimenpitein varsinkin helmi-toukokuussa 2020 hillitsemään koronaviruksen leviämistä. Liikkeitä ja julkisia tiloja suljettiin, kokoontumisia ja ihmisten liikkumisia rajoitettiin. Euroopassa rajoitukset lisääntyivät uudestaan elo-lokakuussa, kun uusi tautiaalto uhkasi romahduttaa terveydenhuollon.
Kuolemat
Maailman terveysjärjestö WHO arvioi huhtikuussa 2022, että pandemian seurauksena olisi kuollut noin 15 miljoonaa ihmistä. Se perusteli arviotaan ylimääräisellä kuolleisuudella ja otti huomioon myös epäsuorasti kuolleet, esimerkiksi syöpäsairaat, joiden hoito myöhästyi koronapotilaiden täyttämien sairaaloiden takia. Luku on noin kolme kertaa suurempi kuin viralliset arviot.[75]
Läpinäkyvyys
- Pääartikkeli: Vuoden 2020 koronaviruspandemian läpinäkyvyys
Läpinäkyvyydellä tarkoitetaan lähinnä viranomaisten koronaviruksesta antamien tietojen tarkkuutta ja todenperäisyyttä. Etenkin länsimaat ovat epäilleet Kiinan, Iranin ja Venäjän vähättelevän tietoisesti kuolin- ja sairastumislukuja.
Taloudelliset vaikutukset
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemian taloudelliset vaikutukset
Koronaviruksen torjuntatoimet kurittivat useimpien epidemiamaiden taloutta monin tavoin. Vastaavaa ei ollut nähty sitten suurten lamakausien. Monilla aloilla liikevaihto laski, tuli lomautuksia, työttömyyttä ja konkursseja. Vuonna 2020 talous supistui monissa maissa. Valtiot pyrkivät erilaisin avaamistoimin elvyttämään jo huhti-toukokuussa maiden kutistuvia talouksia.
Tammikuussa 2022 uutisoitiin, että pandemian aikana kymmenen maailman rikkaimman ihmisen omaisuus on kaksinkertaistunut, kun samaan aikaan 99 prosenttia ihmiskunnasta oli menettänyt tulojaan. Sen seurauksena 160 miljoonaa ihmistä oli vajonnut köyhyyteen. Hyväntekeväisyysjärjestö Oxfam International on todennut, että: "Pandemia on ollut miljardöörien kultakaivos. Kun hallitukset kokosivat tukipaketteja ja pumppasivat biljoonia tukeakseen taloutta kaikkien eduksi, tapahtui niin, että suuri osa rahoista meni miljardöörien taskuihin". Pandemian alusta eli maaliskuusta 2020 lähtien lähes joka päivä yksi uusi erittäin varakas henkilö on noussut miljardööriksi.[76]
Oxfam International on laskenut, että maailman kymmenen rikkainta ihmistä omisti vuoden 2022 alussa enemmän varallisuutta kuin maailman 3,1 miljardia köyhintä ihmistä yhteensä. Rikkaimpien listalla olivat muun muassa Teslan toimitusjohtaja Elon Musk, Amazonin perustaja Jeff Bezos ja Microsoftin perustaja Bill Gates. Yhtenä tekijänä kehityksessä ovat lääkeyhtiöiden monopoleja suojelevat rikkaat maat, jotka ovat haalineet rokotteita itselleen.[76]
Vaikutus urheilutapahtumiin
Koronaviruspandemian vuoksi on peruttu lukuisia urheilutapahtumia.
Poliittiset vaikutukset
Koronaviruskriisi oli maaliskuuhun 2020 mennessä lisännyt vallanpitäjien kansansuosiota useimmissa maissa. Maailman kymmenen suurimman demokratian johtajien kannatus on kriisin alkuvaiheessa kasvanut keskimäärin yhdeksällä prosentilla. Eniten kasvoi Ison-Britannian pääministeri Boris Johnsonin suosio, joka nousi vuoden 2020 alusta maaliskuun loppuun 25 prosenttiyksiköllä. Myös esimerkiksi Donald Trumpin, Angela Merkelin ja Emmanuel Macronin kansansuosio kasvoi kriisin alussa.[77]
Kulttuuriset vaikutukset
Pandemian aikana pandemia-aiheisten kirjojen suosio kasvoi. Albert Camus'n klassikkoteoksesta Rutto otettiin juuri ennen pandemian alkua Suomessa uusi pieni painos, joka myytiin pian loppuun. Ympäri maailmaa teoksen myynti kasvoi, ja teos nousi Italiassa ja Ranskassa myydyimpien romaanien joukkoon, ja muuallakin myynti kasvoi. Se pysyi locus classicuksena eli määrittävänä teoksena, vaikka pandemia-aiheisia romaaneja ovat kirjoittaneet muutkin.[78]
Pandemian ansiosta ovat eräät muutkin aihepiirin teokset menestyneet, kuten Stephen Kingin Tukikohta, joka kertoo tappavasta influenssaepidemiasta. Moderneja pandemiaklassikkoja ovat André Brinkin Ruttomuuri (1984) ja Gabriel Garcia Márquezin Rakkautta koleran aikaan.[78]
Rajoitusten vastaisia protesteja
Saksassa sekä muissa Euroopan maissa oli ajoittain koronarajoitusten vastaisia protesteja,[79][80][81] jotka kiihtyivät joskus mellakoiksi.[82][83]
Ympäristövaikutukset
Pandemian vuoksi asetettujen rajoitusten vaikutuksesta maailman kasvihuonekaasupäästöt vähenivät jyrkästi. Koko maailman päivittäisten hiilidioksidipäästöjen taso laski arviolta 17 prosenttia edellisvuoden tasoon verrattuna. Sektoreittain eriteltynä lentoliikenteen päästöt pienenivät 60 prosenttia; maa- ja merikuljetusten päästöt 36 prosenttia; energiasektorilla 7,4 prosenttia; teollisuustuotannossa sekä julkisella sektorilla noin 20 prosenttia. Sen sijaan asumisen päästöt lisääntyivät 2,8 prosenttia, koska ihmiset eristäytyivät koteihinsa. Riippuen rajoitusten kestosta vuoden 2020 hiilidioksidipäästöjen kokonaismäärän arvioitiin supistuvan koronakriisin vaikutuksesta noin 4–7 prosenttia. Pariisin ilmastosopimuksessa asetettuun 1,5 asteen tavoitteeseen pääsemiseksi päästöjen olisi kuitenkin supistuttava noin kahdeksan prosenttia vuosittain aina vuoteen 2030 saakka.[84][85]
Kansainvälisen energiajärjestön IEA:n mukaan maailman CO2-päästöt supistuvat pandemian vuoksi 2,6 Gt eli lähes kahdeksan prosenttia vuodesta 2019 ja palaavat kymmenen vuotta aiemmin ohitetulle 30,6 gigatonnin vuositasolle. Tämä vähennys on kaikkien aikojen suurin ja kuusinkertainen verrattuna vuoden 2009 ennätykseen, jolloin päästöt laskivat 0,4 Gt maailmanlaajuisen finanssikriisin vaikutuksesta.[86]
IEA kuitenkin huomauttaa, että kriisin jälkeinen rebound-ilmiö saattaa olla vaikutuksiltaan suurempi kuin päästöjen vähenemä, mikäli talouden uudelleenkäynnistämiseen tähtääviä investointeja ei suunnata puhtaaseen energiaan[87].
Marraskuuhun 2020 mennessä G20-maiden tukitoimista 233 miljardia dollaria oli suunnattu fossiilisten polttoaineiden tuotantoon tai käyttöön, ja vain 146 miljardia dollaria uusiutuvaan energiaan, energiankäytön tehostamiseen tai vähäpäästöisiin vaihtoehtoihin.[88]
Koronapandemia lisäsi kertakäyttömuovin tarvetta ja näin ollen pahensi merien jäteongelmaa. Muovijätettä syntyi noin 26 000 tonnia. Muovia päätyi meriin eniten aasialaisista sairaaloista. Jätteistä on odotettavissa syntyvän jätepyörre Pohjoiselle jäämerelle. Osa jätteestä tulee myös palaamaan rannoille muutaman vuoden kuluessa.[89]
Nälänhädän uhka
Maailman ruokaohjelman johtaja David Beasley varoitti, että koronakriisin vaikutuksesta nälästä kärsivien ihmisten määrä saattaa kasvaa 135 miljoonasta yli 250 miljoonaan. Nälänhätä uhkaa erityisesti Jemeniä, Kongon demokraattista tasavaltaa, Afganistania, Venezuelaa, Etiopiaa, Etelä-Sudania, Sudania, Syyria, Nigeriaa ja Haitia. Beasleyn mukaan maailmaa uhkaa suurin humanitaarinen katastrofi toisen maailmansodan jälkeen.[90]
Muut näkemykset pandemian alkuperälle
- Pääartikkeli: Koronaviruspandemiaan liittyvät salaliittoteoriat
Koronaviruspandemiaan liittyy useita salaliittoteorioita. Internetissä liikkui pandemian aikana runsaasti virheellistä tietoa, valeuutisia sekä useita salaliittoteorioita. Lisäksi verkossa levisi videoita, joissa sinänsä tosiin uutisiin perustuen tai aitoa kuvamateriaalia käyttäen luotiin virusepidemiasta liioiteltua kuvaa. Monissa videoissa aito materiaali, harhaanjohtavasti rajatut videopätkät ja täysin eri tapauksia kuvaavat videot sekoittuvat toisiinsa.[91]
Koronavirusrokote
- Pääartikkeli: SARS-CoV-2-rokote
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/22/Koronarokotuspiste_Vantaalla_28.4.2021_-_Vantaan_Energia_-areena.jpg/280px-Koronarokotuspiste_Vantaalla_28.4.2021_-_Vantaan_Energia_-areena.jpg)
SARS-CoV-2-rokote on rokote, jonka tarkoitus on kehittää immuniteetti SARS-CoV-2:ta vastaan ja estää siten taudin kehittyminen. Maailmalla on useita jo myyntiluvan saaneita rokotteita, joista merkittävimpänä pidetään Biontechin ja Pfizerin yhdessä kehittämää rokotetta. Yhdysvalloissa oli 24. joulukuuta 2020 yli miljoona ihmistä oli saanut kyseisen rokotteen.[92] EU teki yhteishankintasopimuksen kuuden rokotevalmistajan kanssa. Suomi on mukana sopimuksessa.[93][94] Rokotukset alkoivat joulukuun aikana monissa maissa, mutta rokotetta ei silloin riittänyt kuin koronavirusta hoitavalle henkilökunnalle ja joillekin riskiryhmäläisille.[95]
Koronaviruslääkkeiden kehittely
- Pääartikkeli: COVID-19-lääkkeen kehittäminen
Koronavirustautia vastaan on kokeiltu joitain viruslääkkeitä, kortikosteroideja ja veriplasman vasta-aineita. Kortikosteroideilla on ollut jonkin verran kuolleisuutta vähentävää vaikutusta. [96]
Katso myös
Lähteet
- ↑ a b c COVID-19 Coronavirus Pandemic worldometers.info. Viitattu 1.5.2021. (englanniksi)
- ↑ a b JF Chan et al: Genomic characterization of the 2019 novel human-pathogenic coronavirus isolated from a patient with atypical pneumonia after visiting Wuhan. Emerging Microbes & Infections, 2020, 9. vsk, nro 1, s. 221–236. PubMed:31987001. doi:10.1080/22221751.2020.1719902. ISSN 2222-1751. Artikkelin verkkoversio.
- ↑ WHO: Koronavirusepidemia on muuttunut pandemiaksi Yle Uutiset. Viitattu 11.3.2020.
- ↑ WHO:n asiantuntija lyö pöytään karun arvion: Jopa 5,2 miljardia ihmistä voi sairastua koronavirukseen mtvuutiset.fi. 14.2.2020. Viitattu 16.2.2020.
- ↑ Koronavirus | WHO:n johtaja julisti koronaviruksen pandemiaksi Helsingin Sanomat. 11.3.2020. Viitattu 11.3.2020.
- ↑ Coronavirus Update (Live): 30,730,281 Cases and 957,152 Deaths from COVID-19 Virus Pandemic worldometers.info. Viitattu 5.2.2021. (englanniksi)
- ↑ Haidong Wang, Katherine R. Paulson, Spencer A. Pease, Stefanie Watson, Haley Comfort, Peng Zheng: Estimating excess mortality due to the COVID-19 pandemic: a systematic analysis of COVID-19-related mortality, 2020–21. The Lancet, 10.3.2022, 0. vsk, nro 0. doi:10.1016/S0140-6736(21)02796-3. ISSN 0140-6736. Artikkelin verkkoversio. (englanniksi)
- ↑ Richard Horton: The British government knew a deadly virus was coming, but failed to prepare | Richard Horton The Guardian. 9.4.2020. Viitattu 9.4.2020. (englanniksi)
- ↑ Yhdysvalloissa on nyt eniten koronavirustartuntoja maailmassa – Helsingin Sanomat. 27.3.2020. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Miten koronaepidemiaa hidastetaan? Näin Aasia onnistui ja Yhdysvallat ja Eurooppa mokasivat Yle Uutiset. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Tutkijat kauhuissaan New Yorkin hätäratkaisusta: hengityskone jaetaan kahden koronapotilaan kesken Ilta-Sanomat. 1.4.2020. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Kasperi Summanen: Huoli suojavarusteista jatkuu – ”hallitus, mikä on totuus?” verkkouutiset.fi. 4.1.2020. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Italia | Terveydenhuoltojärjestelmä uhkaa romahtaa Italiassa: ”Kuin kysyisi, mitä voi tehdä, jos atomipommi räjähtää” Helsingin Sanomat. 14.3.2020. Viitattu 7.4.2020.
- ↑ Koronavirus | Espanja on matkalla kohti Italian tartunta- ja kuolinmääriä, sairastuneista yli 10 prosenttia on terveydenhuollon ammattilaisia: ”Pahin tilanne tulee kahden viikon sisällä” Helsingin Sanomat. 22.3.2020. Viitattu 7.4.2020.
- ↑ Ministeriön muistio paljastaa: virus leviää myös pikkukunnissa – katso maakuntasi tarkemmat koronatiedot Ilta-Sanomat. 31.3.2020. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Yhdysvallat | Trump luopui tavoitteestaan avata Yhdysvallat pääsiäiseksi – ”Olen nähnyt asioita, joita en ole nähnyt koskaan ennen”, hän sanoi Helsingin Sanomat. 30.3.2020. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Uusimaa on nyt suljettu – näin se tapahtui, katso kuvat Yle Uutiset. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Työttömyys voi räjähtää käsiin koronan takia – TEMin tutkimusjohtaja: Vuositasolla jopa 70 000 työtöntä lisää Yle Uutiset. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Korona pysäytti Suomen yhdessä yössä – kuvat paljastavat, miten Helsinki autioitui hetkessä iltalehti.fi. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Pohjoiseen mökille koronavirusta pakoon? – Utsjoen kunnanlääkäri kehottaa jäämään kotiin: "Olemme pulassa, jos kunnan ihmismäärä tuplaantuu" Yle Uutiset. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Koronavirus aiheutti Intiassa suunnattoman kansanvaelluksen ulos kaupungeista Yle Uutiset. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Jyrki Palo: Espanja syöksyi koronan myötä talouskatastrofiin – mutta euromaat eivät ole nyt samassa veneessä Uusi Suomi. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Kasperi Summanen: Ruotsi on koronan koekaniini – erottuu luvuissa verkkouutiset.fi. 31.3.2020. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ Australia julkaisi kolmivaiheisen suunnitelman koronarajoitusten purkamiseksi Ilta-Sanomat. 8.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Elisa Hyvärinen: Donald Trump: En saa unta ajatellessani uhreja verkkouutiset.fi. 5.6.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Kirjeenvaihtajan kommentti: Trump on päättänyt, että talouden pelastamiseksi voidaan uhrata kymmeniätuhansia amerikkalaisia Ilta-Sanomat. 5.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Italiassa saattaa muhia ”aikapommi” – Milanossa väki tungeksii jo kaupungilla: ”Huolestuneena odotan, miten käy parin viikon kuluttua” Ilta-Sanomat. 8.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Koronavirus: Italiassa vähiten uusia tartuntoja kahteen kuukauteen Helsingin Sanomat. 6.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Tanska availee pikku hiljaa yhteiskuntaa koronan jäljiltä Ilta-Sanomat. 8.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Venäjän koronatartuntojen määrä jatkaa nopeaa kasvuaan Ilta-Sanomat. 8.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Yhdysvalloissa ilmoitettiin yli 2 400 uudesta koronakuolemasta Ilta-Sanomat. 8.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Asiantuntija uudesta koronastrategiasta: Suomi on lähtenyt Ruotsin tielle Ilta-Sanomat. 7.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Ruotsin kiistelty koronajohtaja Tegnell kritisoi Suomen taktiikkaa: Suomi ei valmis toiseen aaltoon syksyllä Ilta-Sanomat. 8.5.2020. Viitattu 9.5.2020.
- ↑ Roosa Pienihäkkinen: Koronavirus: Tilanne vaikeutuu monissa USA:n osavaltioissa – Saksassakin uusi tartuntapiikki Uusi Suomi. Viitattu 30.6.2020.
- ↑ COVID-19 situation update for the EU/EEA and the UK, as of 22 October 2020 European Centre for Disease Prevention and Control. Viitattu 22.10.2020. (englanniksi)
- ↑ Synkät uhkakuvat käymässä toteen Euroopassa – grafiikat kertovat karua kieltä koronatilanteesta Ilta-Sanomat. 24.10.2020. Viitattu 24.10.2020.
- ↑ Koronan toinen aalto pyyhkii yli Euroopan, mutta muun maailman tilanne on vielä karmeampi: Puolet 40 miljoonasta tartunnasta peräisin kolmesta maasta mtvuutiset.fi. 19.10.2020. Viitattu 22.10.2020.
- ↑ Koronatartunnat jatkavat rajua kasvuaan Euroopassa – näihin maihin on määrätty taas täysi koronasulku iltalehti.fi. Viitattu 22.10.2020.
- ↑ Italialaisten hermot pettivät – uudet koronarajoitukset johtivat väkivaltaisiin maanlaajuisiin mellakoihin iltalehti.fi. Viitattu 22.11.2020.
- ↑ Barcelona kaaoksessa: Yli sata lentoa peruttu, kymmeniä loukkaantunut ja moottoritiet tukossa – katso hurjat kuvat mielenosoittajien ja poliisin yhteenotoista mtvuutiset.fi. 14.10.2019. Viitattu 22.11.2020.
- ↑ Berliinissä pidätettiin satoja koronaprotestoijia Yle Uutiset. Viitattu 22.11.2020.
- ↑ Koronavirus on menettänyt tehoaan huomattavasti, sanoo italialainen ylilääkäri Tekniikan maailma. 1.6.2020. Viitattu 5.9.2020.
- ↑ Koronapandemian aiheuttama terveyshätätila on päättynyt! Tätä se tarkoittaa: Maskit, rokotteet, käsidesit ja riskiryhmät Iltalehti. Viitattu 7.5.2023.
- ↑ Tuohinen, Petteri: WHO: Koronaviruspandemia ei aiheuta enää maailmanlaajuista terveydellistä hätätilaa Helsingin Sanomat. 5.5.2023. Viitattu 7.5.2023.
- ↑ Toikkanen, Ulla: Koronan uusi virusmuunnos herättää kysymyksiä. Lääkärilehti, 11.8.2023. Lääkäriliitto. ISSN 2489-7434. Artikkelin verkkoversio. Viitattu 8.11.2023.
- ↑ Ricki Lewis: The Wuhan Coronavirus Inspires a Look Back at the Discovery of Viruses blogs.plos.org. Viitattu 5.3.2020. (englanniksi)[vanhentunut linkki]
- ↑ https://www.who.int/docs/default-source/coronaviruse/situation-reports/20200301-sitrep-41-covid-19.pdf?sfvrsn=6768306d_2 Coronavirus disease 2019 (COVID-19) Situation Report –41 WHO 10AM CET 01 March 2020
- ↑ Giacomo Grasselli, Antonio Pesenti, Maurizio Cecconi: Critical Care Utilization for the COVID-19 Outbreak in Lombardy, Italy: Early Experience and Forecast During an Emergency Response. JAMA, 13.3.2020. doi:10.1001/jama.2020.4031. Artikkelin verkkoversio. en
- ↑ Kasperi Summanen: Hälyttävä koronaraportti: Joka viides sairaalaan joutuva on nuori aikuinen verkkouutiset.fi. 19.3.2020. Viitattu 19.3.2020.
- ↑ Juha-Pekka Tikka: Korona vienyt parikymppisiä terveitä teholle verkkouutiset.fi. 18.3.2020. Viitattu 19.3.2020.
- ↑ Chaolong Wang, Li Liu, Xingjie Hao, Huan Guo, Qi Wang, Jiao Huang: Evolving Epidemiology and Impact of Non-pharmaceutical Interventions on the Outbreak of Coronavirus Disease 2019 in Wuhan, China. medRxiv, 6.3.2020, s. 2020.03.03.20030593. doi:10.1101/2020.03.03.20030593. Artikkelin verkkoversio. en
- ↑ Integrated surveillance of COVID-19 in Italy (pdf) 26.3.2020. Istituto Superiore di Sanità, iss.it. Viitattu 6.4.2020. (englanniksi)
- ↑ a b Integrated surveillance of COVID-19 in Italy (pdf) 5.4.2020. Istituto Superiore di Sanità, iss.it. Viitattu 6.4.2020. (englanniksi)
- ↑ Elisa Hyvärinen: Varoitus Suomen koronaluvuista: Saatettu aliarvioida verkkouutiset.fi. 23.3.2020. Viitattu 23.3.2020.
- ↑ Vanessa Chalmers: World Health Organization says Covid-19 may kill 0.6% of all patients Mail Online. 3.8.2020. Viitattu 3.8.2020.
- ↑ Tiede | Kuoleeko koronavirukseen kolme, kuusi vai puoli prosenttia tartunnan saaneista? Italiassa kuolleiden keski-ikä on yli 80 vuotta Helsingin Sanomat. 10.3.2020. Viitattu 10.3.2020.
- ↑ Rosie Perper, Business Insider: WHO Says The Coronavirus Global Death Rate Is 3.4%, Higher Than Earlier Figures ScienceAlert. Viitattu 11.3.2020.
- ↑ Seppänen, Anne: Koronaa ei kannata sairastaa uudestaan (verkkoversio) Lääkärilehti. 5.9.2022. Helsinki: Lääkäriliitto. Viitattu 8.1.2024.
- ↑ Kuinka vakava koronaviruksen aiheuttama tauti on? Tämä viruksesta tiedetään nyt Helsingin Sanomat. 28.1.2020. Viitattu 29.1.2020.
- ↑ Tutkijat selvittivät, miten yksi perhe sairastui koronavirukseen, ja tapaus kyseenalaistaa Kiinan version epidemian leviämisestä Helsingin Sanomat. 28.1.2020. Viitattu 28.1.2020.
- ↑ Lääkäri kertoi näkemästään ja joutui allekirjoittamaan tunnustuksen – Näin Kiinan epäillään peitelleen koronavirusepidemiaa Helsingin Sanomat. 2.2.2020. Viitattu 2.2.2020.
- ↑ Minna Karkkola: Suomessa ehkä ensimmäinen omikron-tapaus, arvioi HUS-johtaja Ylelle ja MTV:lle Uusi Suomi. Viitattu 29.11.2021.
- ↑ Italy reports two confirmed cases of coronavirus 31.1.2020. Aa.com. (englanniksi)
- ↑ Coronavirus emerged in Italy earlier than thought, Italian study shows reuters.com. 15.11.2020. Viitattu 16.11.2020. (englanniksi)
- ↑ Koronavirus on nyt Euroopassa – Ranskassa vahvistettu ensimmäiset tautitapaukset mtvuutiset.fi. 24.1.2020. Viitattu 19.9.2020.
- ↑ Coronavirus UK: COVID-19 outbreak, measures, and impact pharmaceutical-technology.com. Viitattu 9.4.2020. (englanniksi)
- ↑ Bayerische Behörden bestätigen ersten Fall in Deutschland Der Spiegel. 28.1.2020. Viitattu 14.5.2020. (saksaksi)
- ↑ First Case of 2019 Novel Coronavirus in the United States Ncbi.nlm.nih.gov. Viitattu 10.4.2020 (englanniksi).
- ↑ First Patient With Wuhan Coronavirus Is Identified in the U.S. The New York Times. 21.1.2020 (englanniksi). Viitattu 10.4.2020.
- ↑ Vilja Vainio: Intiassa yli puoli miljoonaa tartuntaa, tällainen on koronatilanne maailmalla verkkouutiset.fi. 27.6.2020. Viitattu 27.6.2020.
- ↑ UPDATE 1-Russia discharges second Chinese national to recover from coronavirus ru.reuters.com. Arkistoitu 28.8.2020. Viitattu 22.5.2020. (englanniksi)
- ↑ Coronavirus Update (Live): 41,595,629 Cases and 1,137,917 Deaths from COVID-19 Virus Pandemic worldometers.info. Viitattu 5.2.2021. (englanniksi)
- ↑ WHO Coronavirus Disease (COVID-19) Dashboard World health organization. 24.12.2020. Viitattu 24.12.2020. (englanniksi)
- ↑ Coronavirus: US cases reach record high amid new wave of infections BBC News. 24.10.2020. Viitattu 24.12.2020. (englanniksi)
- ↑ WHO arvioi: Koronan vuoksi kuollut lähes 15 miljoonaa ihmistä viime vuoden loppuun mennessä – luku on kolminkertainen virallisiin tilastoihin nähden Yle. 2022.
- ↑ a b Järjestö: Kymmenen rikkaimman omaisuus tuplaantui pandemiassa, samalla 99 prosenttia ihmiskunnasta menetti tulojaan Yle Uutiset. 17.1.2022. Viitattu 18.1.2022.
- ↑ Kiran Stacey, Jim Pickard: Coronavirus pandemic boosts popularity of Trump and Johnson Financial Times. 31.3.2020. Viitattu 1.4.2020.
- ↑ a b Silja Lanas Cavada, Pandemian tarina. Suomen Kuvalehti 12/2021 26.3.2021 s. 44–47
- ↑ Koronarajoituksia vastustavat ”covidiootit” täyttivät Berliinin kadut: ”Me olemme toinen aalto!” iltalehti.fi. Viitattu 22.11.2020.
- ↑ Saksassa luvassa suuri koronarajoitusten vastainen mielenosoitus Ilta-Sanomat. 29.8.2020. Viitattu 22.11.2020.
- ↑ Tuhannet osallistuivat protesteihin Saksassa – katso kuvat kirjavasta joukosta, johon mahtui salaliittoteoreetikoita, ääriajattelijoita ja rokotevastaisia mtvuutiset.fi. 16.5.2020. Viitattu 22.11.2020.
- ↑ I.-Mediat Oy: Saksan sisäministeri paheksui koronankieltäjien riehumista Ilkka-Pohjalainen. Viitattu 22.11.2020.
- ↑ Hollanti | Ulkonaliikkumiskieltoa vastustavat mellakat jatkuivat Hollannissa: poliiseja heiteltiin kivillä ja kauppoja ryöstettiin Helsingin Sanomat. 26.1.2021. Viitattu 26.1.2021.
- ↑ Ilmastotutkimus | Pandemian aiheuttamat rajoitukset vähensivät päästöjä selvästi koko maailmassa – vain asumisen päästöt lisääntyivät Helsingin Sanomat. 19.5.2020. Viitattu 20.5.2020.
- ↑ Corinne Le Quéré, Robert B. Jackson, Matthew W. Jones, Adam J. P. Smith, Sam Abernethy, Robbie M. Andrew: Temporary reduction in daily global CO 2 emissions during the COVID-19 forced confinement. Nature Climate Change, 19.5.2020, s. 1–7. doi:10.1038/s41558-020-0797-x. ISSN 1758-6798. Artikkelin verkkoversio. en
- ↑ Global energy and CO2 emissions in 2020 – Global Energy Review 2020 – Analysis IEA. Viitattu 22.5.2020. (englanniksi)
- ↑ Global Energy Review 2020 – Analysis IEA. Viitattu 22.5.2020. (englanniksi)
- ↑ http://productiongap.org/wp-content/uploads/2020/12/PGR2020_FullRprt_web.pdf
- ↑ Wallius, Annina: Korona pahentaa muoviongelmaa – tonneittain maskeja ja muuta koronaroskaa lilluu jo maailman merissä Yle. 11.11.2021. Viitattu 16.11.2021.
- ↑ World risks 'biblical' famines due to pandemic BBC News. 21.4.2020. Viitattu 20.5.2020. (englanniksi)
- ↑ Koronavirus sai netin pelonlietsojat ja salaliittoteoreetikot liikkeelle Yle Uutiset. Viitattu 1.2.2020.
- ↑ Oriana Gonzalez: Over 1 million people in U.S. have received the COVID-19 vaccine Axios. Viitattu 24.12.2020. (englanniksi)
- ↑ Kansanterveys Euroopan komissio. European Commission. Viitattu 24.12.2020.
- ↑ Suomi mukaan EU:n yhteiseen rokotehankintaan Sosiaali- ja terveysministeriö. Viitattu 24.12.2020.
- ↑ 29-vuotias sairaanhoitaja Claudia sai Italian ensimmäisen koronarokotteen ja lähetti ihmisille tunteikkaan viestin Ilta-Sanomat. 27.12.2020. Viitattu 27.12.2020.
- ↑ Vaccines and treatment of COVID-19 European Centre for Disease Prevention and Control. Viitattu 24.12.2020. (englanniksi)
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Koronaviruspandemia 2019– Wikimedia Commonsissa
- Ajankohtaista koronaviruksesta COVID-19 THL:n päivittäinen tiedote koronavirustilanteesta
- THL:n sivut Wuhanin koronaviruksesta (Arkistoitu – Internet Archive)
- Kirjoituksia koronapandemiasta antropologian ja yhteiskuntatieteiden näkökulmasta Antroblogi.fi-sivustolla
- Koronaviruksen reaaliaikainen tartuntatilanne. Johns Hopkinsin yliopisto. (englanniksi)
- European Centre for Disease Prevention and Control Situation update – worldwide Koronavirustilanne maailmassa (englanniksi)
- Situation update for the EU/EEA and the UK Koronavirustilanne Euroopassa (englanniksi)
- Worldometers – Coronavirus Koronaviruksen tartuntamäärät (englanniksi)
- Worldometers – Coronavirus – Active cases Tiedossa oleva koronavirukseen sairastuneiden määrä (englanniksi)
|