Type a search term to find related articles by LIMS subject matter experts gathered from the most trusted and dynamic collaboration tools in the laboratory informatics industry.
Troja | |
---|---|
![]() Obzidje akropole pripada Troji VII, ki je bila prepoznana kot kraj trojanske vojne (pribl. 1200 pr. n. št.). | |
Lokacija | Tevfikiye, provinca Çanakkale, Turčija |
Regija | Troad |
Koordinati | 39°57′27″N 26°14′20″E / 39.95750°N 26.23889°E |
Tip | naselje |
Zgodovina | |
Ustanovljeno | 3000 pr. n. št. |
Opuščeno | 500 n. št. |
Obdobje | zgodnja bronasta doba do Bizantinskega cesarstva |
Druge informacije | |
Spletna stran | Troia Archaeological Site |
Uradno ime: Archaeological Site of Troy | |
Tip | kulturno |
Kriterij | ii, iii, vi |
Razglasitev | 1998 (22. seja) |
Evid. št. | 849 |
Regija | Evropa in Severna Amerika |
Troja (starogrško Ἴλιον, Ἴλιος, Τροία, latinizirano: Ilion, Ilios, Troia; latinsko Trōia, Īlium; hetitsko 𒋫𒊒𒄿𒊭, 𒌷𒃾𒇻𒊭, latinizirano: Wilusa, Truwisa; turško Truva, Troya) je bila starogrška mestna država (polis) v Mali Aziji, današnji Anatoliji v Turčiji. Mesto se nahaja jugozahodno od morskega preliva Dardanele in severozahodno od gore Ida. Dandanes se območje imenuje Hisarlik.
Troja naj bi stala na hribu Hisarlik, 6 kilometrov od Dardanel. Nastala naj bi okoli leta 3200 pr. n. št. kot utrjeno oporišče. Ker je Troja imela nadzor nad Dardanelami (trgovino s Črnim morjem), je obogatela. Bogata državica je privlačila zavojevalce. Okoli leta 1184 pr. n. št. naj bi v Trojo prikorakal Agamemnon in jo zavzel. Troja naj bi bila prizorišče trojanske vojne.
Nekateri zgodovinarji in arheologi menijo, da sta bili Iliada in posledično Odiseja le izmišljeni književni deli, ki pa sta temeljili na dogodkih med jonsko kolonizacijo Male Azije. Deli naj bi tako književno prikazali neuspehe starih Grkov pri kolonizaciji notranjosti maloazijskega prostora, saj jih je zavrnila močna hetitska država. Deli naj bi nastali v Mali Aziji in sta tako tudi utrjevali narodno zavest med kolonizatorji.
Danes je hrib Hisarlik dal svoje ime majhni vasici v bližini ruševin, ki omogoča turistom, da obiščejo arheološko najdišče Troja, ki leži v provinci Çanakkale, približno 30 km jugozahodno od istoimenskega pokrajinskega središča v Turčiji. Najbližja vas je Tevfikiye.
Troja je tudi naslov filma, ki naj bi pripovedoval o trojanski vojni.
Starogrški zgodovinarji različno postavljajo trojansko vojno v 12., 13. ali 14. stoletje pred našim štetjem: Eratosten do 1184 pred našim štetjem, Herodot do 1250 pred našim štetjem, Duris Samos do 1334 pred našim štetjem. Sodobni arheologi povezujejo homersko Trojo z arheološko Trojo VII.[1]
V Iliadi so Ahajci ustanovili svoje taborišče v bližini izliva reke Skamander (predvidoma moderno Karamenderes)[2], kamor so potegnili svoje ladje. Mesto Troja je bila na hribu, se raztezala čez ravnico Skamander, na kateri so bile bitke med trojansko vojno. Starodavno mesto je danes približno 5 km od obale. Antično ustje Skamanderja je bilo pred približno 3000 leti na kopnem, izlival se je v zaliv in ustvarjal naravno pristanišče[3], napolnjeno z naplavinami. Nedavne geološke ugotovitve so dovolile rekonstrukcijo trojanske obale in rezultati v glavnem potrjujejo pravilnost homerske geografije Troje.[4]
Položaj ruševin v citadeli pri Hisarlıku je oštevilčen od I–IX s podoznakami:
Arheološko najdišče Troja je bilo dodano na seznam Unescove svetovne dediščine leta 1998.